П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
 
11 січня 2024 року                                                                                      м. Київ
 
Справа № 375/1103/21
Провадження № 22-ц/824/5640/2024
 
Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
 
                                   судді-доповідача Стрижеуса А. М., 
                                   суддів: Поливач Л. Д., Шкоріної О. І.,
                                   
сторони:           позивач       Київський обласний центр зайнятості,
відповідачі: ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
                                               
розглянувши в порядку письмового провадженнями за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Петренко Світлани Василівни на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 
13 грудня 2022 року у справі за позовом Київського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування завданих збитків,-
 
В С Т А Н О В И В:
 
У вересні 2021 року Київський обласний центр зайнятості звернувся до суду 
з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування завданих збитків.
Позов мотивований тим, що 19 лютого 2021 року і 21 квітня 2021 року відбулося затоплення приміщення Рокитнянської РФ КОЦЗ з вини відповідачів, про що комісією Комунального підприємства «Рокитнянське житлово-експлуатаційне підприємство» були складені акти про залиття приміщення.
17 травня 2021 року було укладено договір підряду № 121, на виконання якого позивачем були сплачені підряднику грошові кошти у сумі 49 988,43 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 23 червня 2021 року № 3954.
Позивач надіслав відповідачам претензію від 31 травня 2021 року № 1634/09/01-36 про відшкодування завданих збитків у добровільному порядку, яка залишилась без реагування.
Київський обласний центр зайнятості просив стягнути солідарно з ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на свою користь збитки, завдані затопленням приміщення Рокитнянської районної філії Київського обласного центру зайнятості, у сумі 49 988,43 грн, а також судовий збір.
Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 12 січня 2022 року відкрито провадження у справі та вирішено проводити розгляд справи у порядку загального провадження. Призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Рокитнянського районного суду Київської області від 14 липня 2022 року закрито підготовче провадження у справі та призначено її до розгляду по суті 
у відкритому судовому засіданні.
У листопаді 2023 року ОСОБА_2 подала до Рокитнянського районного суду Київської області заяву, у якій просила розгляд справи провести у її відсутність, а позовні вимоги визнала у повному обсязі (а. с. 176).
            Рішенням Рокитнянського районного суду Київської області від 13 грудня 
2022 року позовні вимоги Київського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування завданих збитків задоволено.
            Стягнено солідарно з ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на користь Київського обласного центру зайнятості збитки, завдані затопленням приміщення Рокитнянської філії Київського обласного центру зайнятості, у сумі 49 988,43 грн.
Стягнено солідарно з ОСОБА_1 і ОСОБА_2 на користь Київського обласного центру зайнятості сплачений судовий збір у розмірі 2 270,00 грн.
            Рішення суду мотивоване тим, що оскільки залиття приміщення Рокитнянської РФ КОЦЗ на вул. Незалежності, 1-Б у смт Рокитне, Київської області, сталося з вини власників квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_1 і ОСОБА_2 , факт якого підтверджується актами про залиття приміщення від 19 лютого 2021 року № 1 та від 21 квітня 2021 року № 2, які за формою та змістом відповідають встановленій формі, не суперечить іншим доказам у справі, 
а наведені в них дані відповідачами не спростовані, то саме ОСОБА_1 
і ОСОБА_2 , як співвласники квартири АДРЕСА_1 , відповідно до статті 1166 ЦК України несуть солідарну відповідальність за завдані збитки.
            19 липня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Петренко С. В. подала до Київського апеляційного суду апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення судом норм процесуального права, просить скасувати рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року в частині стягнення ОСОБА_1 завданих збитків.
            Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_1 є неналежним відповідачем у справі, оскільки 29 листопада 2019 року свою 1/2 частини квартири 
АДРЕСА_1 він подарував ОСОБА_3 . Таким чином співвласниками вказаної квартири (по 1/2 частині) є ОСОБА_3 і ОСОБА_2 . Вказана інформація була прихована ОСОБА_2 від суду, вона також не повідомила ОСОБА_1 про існування цієї справи. Також вказує, що ОСОБА_1 у шлюбі з ОСОБА_2 не перебуває, разом не проживають. ОСОБА_1 проживає за іншою адресою.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 
від 21 липня 2023 року апеляційну скаргу передано судді-доповідачу.
Листом від 27 липня 2023 року Київський апеляційний суд витребував матеріали справи № 375/1103/21.
31 липня 2023 року матеріали справи № 375/1103/21 надійшли до Київського апеляційного суду.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 02 серпня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 , подану адвокатом Петренко С. В., на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала мотивована тим, що оскільки, апеляційна скарга на рішення суду подана поза межами процесуального строку, тому суд вважав за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху та надати строк для подання належним чином обґрунтованої заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням інших підстав для поновлення строку.
16 серпня 2023 року на виконання ухвали Київського апеляційного суду від 
02 серпня 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Петренко С. В. подала заяву із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження рішення суду.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 03 жовтня 2023 року клопотання представника ОСОБА_1 - адвоката Петренко С. В. про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 
13 грудня 2022 року задоволено та поновлено його.
Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 - адвоката Петренко С. В. на рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року у справі за позовом Київського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про відшкодування завданих збитків.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 жовтня 2023 року справу призначено до розгляду без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження.
            Згідно з частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Порядок розгляду справи судом апеляційної інстанції встановлено статтею 368 ЦПК України, частина перша якої встановлює, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Ураховуючи те, що справа в силу своїх властивостей є малозначною, розгляд справи Київським апеляційним судом здійснюється в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Частинами першою-третьою статті 367 ЦПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише 
у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року оскаржується в частині позовних вимог Київського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 про солідарне відшкодування завданих збитків.
В іншій частині рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 
13 грудня 2022 року не оскаржується, а тому відповідно до частини першої статті 367 ЦПК України апеляційним судом не перевіряється.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Встановлено, що одноособовим власником квартири за 
АДРЕСА_1 до 24 січня 2017 року був ОСОБА_1 на підставі договору дарування від 07 травня 2008 року, реєстровий номер 2682, який зареєстровано 
в Комунальному підприємстві Київської обласної ради «Білоцерківське міжміське бюро технічної інвентаризації» 24 січня 2012 року запис № 4485 в книзі № 23.
24 січня 2017 року ОСОБА_1 подарував ОСОБА_2 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування від 24 січня 2017 року, який зареєстровано в реєстрі за № 54 (а. с. 188).
29 листопада 2019 року ОСОБА_1 подарував ОСОБА_3 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується договором дарування від 29 листопада 2019 року, який зареєстровано в реєстрі за № 3957 
(а. с. 217-218).
            Київський апеляційний суд приймає долучену до апеляційної скарги копію договору дарування від 29 листопада 2019 року, який зареєстровано в реєстрі за № 3957 як доказ у справі, оскільки з матеріалів справи відомо, що ОСОБА_1 не був обізнаний про перебування у провадженні Рокитнянського районного суду Київської області цієї справи, так як матеріали справи не містять відомостей про отримання ним судової кореспонденції.
У подальшому, 19 лютого 2021 року у смт Рокитне Київської області працівниками відділення поліції № 1 Білоцерківського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області зафіксовано факт затоплення приміщення Рокитнянської районної філії Київського обласного центру зайнятості за адресою: вул. Незалежності, 1-Б, смт Рокитне, Білоцерківський район, Київська область.
19 лютого 2021 року приміщення Рокитнянської РФ КОЦЗ було обстежено комісією Комунального підприємства «Рокитнянське житлово-експлуатаційне підприємство». За результатами обстеження складений акт про залиття приміщення від 
19 лютого 2021 року № 1. Причиною залиття визначено порушення норм експлуатації газового котла в квартирі АДРЕСА_1 . А саме встановлено розмерзання газового котла, що призвело до затоплення кабінету № 7 Рокитнянської РФ КОЦЗ та пошкодження у ньому стелі, стін, електропроводки, підлоги, офісних меблів, оргтехніки, архівних справ, документації.
Згідно з витягом з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності нежитлове приміщення за адресою: вул. Незалежності (Леніна), 1-Б, смт Рокитне належить Рокитнянському районному центру зайнятості. 
У відповідності до наказу від 27 жовтня 2016 року № 196 про реорганізацію базових центрів зайнятості Київської області Рокитнянський районний центр зайнятості реорганізовано шляхом приєднання до Київського обласного центру зайнятості. Згідно до передавального акту від 02 жовтня 2018 року правонаступництво щодо всього майна, усіх прав та обов`язків Рокитнянського районного центру зайнятості після його реорганізації шляхом приєднання переходять до Київського обласного центру зайнятості в тому числі будівлі та споруди.
Зі службової записки від 22 лютого 2021 року № 140/26.01/26.01-35 директора Рокитнянської РФ КОЦЗ Глюзи Л. відомо, що 19 лютого 2021 року о 20 год. 30 хв. 
у приміщення філії, спрацював сповіщувач пульту охоронної сигналізації. Під час виїзду бригади охоронців встановлено, що механічних пошкоджень дверей чи вікон не виявлено. Тому на місце події прибули директор філії Л. Глюза та заступник директора Н. Пустовіт. По факту події з`ясовано, що у приміщенні також спрацювала пожежна сигналізація. Оглядаючи приміщення, було виявлено факт залиття кабінету № 7 водою, яка лилася зі стелі із квартири АДРЕСА_1 будинку, в якому знаходиться філія. Внаслідок залиття кабінету 
№ 7 постраждали у повному обсязі стеля, електропроводка, архівні справи, документація, офісні меблі, оргтехніка, стіни та підлога.
21 квітня 2021 року затоплення приміщення Рокитнянської РФ КОЦЗ відбулося повторно, про що комісією Комунального підприємства «Рокитнянське житлово-екплуатаційне підприємство» був складений акт про залиття приміщення від 21 квітня 2021 року № 2. Причиною залиття визначено порушення правил утримання та експлуатації водяної системи в квартирі АДРЕСА_1 , 
а саме несправності водяної системи у квартирі після загального водяного стояка.
17 травня 2021 року був укладений договір підряду № 121 для виконання поточного ремонту приміщення Рокитнянської РФ КОЦЗ на вул. Незалежності, 1-Б 
у смт Рокитне. За результатами виконаних робіт та на підставі акту № 1 приймання виконаних будівельних робіт за червень 2021 року, позивачем були сплачені підряднику грошові кошти у сумі 49 988,43 грн, що підтверджується платіжним дорученням від 
23 червня 2021 року № 3954.
Позивач надіслав відповідачам претензію від 31 травня 2021 року № 1634/09/01-36 про відшкодування завданих збитків у добровільному порядку протягом 15 днів з дня отримання претензії на суму збитків, які виникли через пошкодження майна Рокитнянської РФ КОЦЗ у розмірі 49 988,43 грн.
За фактом затоплення приміщення Рокитнянської РФ КОЦЗ на 
вул. Незалежності, 1-Б у смт Рокитне , зареєстровано звернення директора Рокитнянської РФ КОЦЗ Л. Глюзи до журналу єдиного обліку в органах поліції заяв і повідомлень про вчинені правопорушення та інші події під № 1241 від 21 квітня 2021 року. Відділенням поліції № 51 Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області надано відповідь від 
07 травня 2021 року за № 1862/109/1102/01-2021, що вказаний факт не містить ознак кримінального правопорушення, тому для відшкодування завданих матеріальних збитків необхідно звернутися до суду в порядку цивільного судочинства.
            Судом встановлено, що на момент залиття квартири 19 лютого 2021 року та 
21 квітня 2021 року співвласниками квартири АДРЕСА_1 були ОСОБА_2 і ОСОБА_1 .
            Згідно заяви від 17 листопада 2022 року ОСОБА_2 позовні  вимоги визнала.
У частинах першій, другій та п`ятій статті 263 ЦПК України встановлено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним 
і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону оскаржуване судове рішення в оскаржуваній частині не відповідає.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.
Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Усебічне, повне та об`єктивне з?ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
За змістом положень частини третьої статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової і моральної шкоди.
У частинах першій, другій статті 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, зокрема, є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Таким чином, під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
Статтею 1166 ЦК України передбачено, що майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 319 ЦК України власність зобов`язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.
За статтею 322 ЦК України власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі статтею 360 ЦК України співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов`язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов`язаннями, пов`язаними із спільним майном.
Згідно зі статтею 151 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок (квартиру), зобов`язані забезпечувати його схоронність, провадити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт, утримувати в порядку придомову територію.
Системний аналіз наведених норм матеріального права дає підстави зробити висновок про те, що саме власник/співвласники несе (-уть) відповідальність за завдану шкоду фізичній або юридичній особі відповідно до статі 1166 ЦК України.
Частиною першою статті 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Суддя, здійснюючи правосуддя, керується верховенством права (частина перша статті 129 Конституції України).
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією 
і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Статтею 15 ЦК України визначено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Отже, стаття 15 ЦК України визначає об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.
У справі, що переглядається, позовні вимоги пред?явлено зокрема до 
ОСОБА_1 який станом на час настання подій які мали місце 19 лютого 2021 року 
і 21 квітня 2021 року, а саме затоплення приміщення позивача, не був власником квартири АДРЕСА_1 , доказів того, що він проживав у ній позивачем не надано, а тому відповідно до закону він не є таким, який має нести відповідальність по відшкодуванню завданої шкоди залиттям приміщення позивача, а від так не є належними відповідачами у цій справі.
Право та порядок на звернення до суду за захистом визначається процесуальним законом.
Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства (стаття 1 ЦПК України).
Частиною першою статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право 
в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).
Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією України прав і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права.
Відповідно до статті 51 ЦПК України якщо позов подано не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, суд за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. 
Відповідно до статті 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість: 1) керує ходом судового процесу; 
2) сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; 3) роз`яснює 
у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; 4) сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; 5) запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (пункт 41 постанови Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц). Встановивши, що позов пред`явлений до неналежного відповідача та відсутні визначені процесуальним законом підстави для заміни неналежного відповідача належним, суд відмовляє у позові до такого відповідача. 
Проте в порушення вимог наведеної правової норми суд першої інстанції не вирішив питання про склад осіб, які братимуть участь у справі, а суд апеляційної інстанції на стадії апеляційного перегляду позбавлений процесуальної можливості здійснювати заміну належних відповідачів у справі.
Згідно з пунктом 2 частиною першою статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Відповідно до пункту 4 частини першої статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення 
у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
Враховуючи наведене, та відсутність процесуальної можливості в апеляційного суду здійснювати заміну у справі відповідачів, Київський апеляційний суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року в частині позовних вимог Київського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 про солідарне відшкодування завданих збитків 
з ухваленням у справі в цій частині вимог нового рішення про відмову в їх задоволенні. 
Згідно з підпунктом б), в) пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України постанова суду апеляційної інстанції складається з резолютивної частини із зазначенням нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, - у випадку скасування або зміни судового рішення; розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Апеляційна скарга підлягає задоволенню, а тому сплачений відповідачем судовий збір у сумі 3 405,00 грн за подання апеляційної скарги слід стягнути з Київського обласного центру зайнятості на користь ОСОБА_1 . 
Керуючись ст.ст. 141, 367, 368, 374, 376, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Петренко Світлани Василівни задовольнити.
Рішення Рокитнянського районного суду Київської області від 13 грудня 2022 року в частині позовних вимог Київського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 про солідарне відшкодування завданих збитків скасувати і ухвалити в цій частині у справі нове судове рішення наступного змісту.
У задоволенні позовних вимог Київського обласного центру зайнятості до ОСОБА_1 про солідарне відшкодування завданих збитків відмовити.
Стягнути з Київського обласного центру зайнятості (пров. Будівельників, 5-а, 
м. Київ, код ЄДРПОУ 03491085) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 3 405,00 грн понесених судових витрат у зв?язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Постанова Київського апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня вручення такого судового рішення лише з підстав, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.
 
Суддя-доповідач:                                                                А.М. Стрижеус
                
Судді:                                                                                   Л.Д. Поливач
 
                                                                                               О.І. Шкоріна