Справа № 991/1806/24
Провадження 1-кс/991/1834/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2024 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваних ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , на бездіяльність прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у не розгляді клопотання від 01.03.2024 у кримінальному провадженні №52016000000000380 від 20.10.2016, 
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена скарга, в якій адвокат ОСОБА_3 просить зобов`язати прокурорів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури у кримінальному провадженні №52016000000000380 від 20.10.2016 розглянути клопотання від 01.03.2024 про проведення слідчої дії - допиту у якості свідка Голови ревізійної комісії АТ «ОПЗ» ОСОБА_6 .
Скарга обґрунтована тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури - процесуальне керівництво та нагляд у кримінальному провадженні №52016000000000380 від 20.10.2016, у якому 05.03.2020 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 повідомлено про підозру та 21.10.2022 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 364 КК України.
01.03.2024 захисник ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваних ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , шляхом направлення на електронну скриньку Спеціалізованої антикорупційної прокуратури та прокурора ОСОБА_7 , а також за допомогою засобів поштового зв`язку звернувся до старшого групи прокурорів ОСОБА_7 із клопотанням (у порядку ст. 220 КПК України) про проведення допиту у якості свідка Голови ревізійної комісії АТ «ОПЗ» ОСОБА_6 . 
Однак, станом на момент звернення із даною скаргою, відповіді на вищезазначене клопотання захисником не отримано. Таким чином, на думку заявника скарги, прокурором вчинено протиправну бездіяльність, яка полягає у не розгляді клопотання від 01.03.2024 про проведення слідчої дії.
Судове засідання з розгляду скарги призначене на 14.03.2024, про що учасники повідомлені належним чином.
Разом з тим, до початку судового засідання від прокурора ОСОБА_7 надійшли письмові заперечення на скаргу, в яких останній зазначив, що скарга не підлягає задоволенню, оскільки клопотання адвоката ОСОБА_3 зареєстровано в Спеціалізованій антикорупційній прокуратурі за вх. №52773-24 від 05.03.2024, клопотання розглянуто, постановою від 08.03.2024 прийнято рішення про відмову в його задоволенні, постанову направлено заявнику. Враховуючи зазначене, просив розглянути скаргу за його відсутності, з урахуванням заперечень, у задоволенні скарги відмовити. До письмових заперечень долучив копії постанови від 08.03.2024 та супровідного листа за вих. №16/1/5-22561 від 14.03.2024, яким направлено постанову адвокату.
Положеннями ч. 3 ст. 306 КПК України встановлено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
За наведеного, слідчий суддя визнав за можливе здійснювати розгляд скарги за відсутності прокурора, з урахуванням поданих ним заперечень.
У судовому засіданні захисник ОСОБА_3 зазначив, що прокурором вчинено бездіяльність, яка підлягає оскарженню, а тому підтримав вимоги скарги та просив задовольнити з викладених у скарзі підстав.
Вислухавши пояснення заявника скарги, дослідивши матеріали скарги та письмові заперечення прокурора, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Згідно зі ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України (ст. 24 КПК України).
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора визначений главою 26 КПК України - параграф 1, статті 303-308.
Пунктами 1-11 ч. 1 ст. 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. 
Зокрема п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, серед іншого, передбачено можливість захисника підозрюваного оскаржити на досудовому провадженні бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.
Аналіз норм кримінального процесуального законодавства свідчить, що бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК України строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.
Слідчим суддею встановлено, що прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №52016000000000380 від 20.10.2016.
Захисник ОСОБА_3 , в інтересах підозрюваних ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , звернувся до прокурора у кримінальному провадженні із клопотанням (у порядку ст. 220 КПК України) про проведення слідчої дії - допиту у якості свідка Голови ревізійної комісії АТ «ОПЗ» ОСОБА_6 .
Клопотання подано шляхом:
-направлення на електронну поштову скриньку САП та прокурора ОСОБА_7 ;
-направлення засобами поштового зв`язку.
Разом з тим, на підтвердження факту направлення клопотання на електронну поштову скриньку Спеціалізованої антикорупційної прокуратури адвокат долучив скрін-шот із зображенням листа від 01.03.2024 18:03. Однак, підтвердження факту отримання такого електронного листа до матеріалів справи не долучено. 
Статтею 11 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг» встановлено, що електронний документ вважається одержаним адресатом з часу надходження авторові повідомлення в електронній формі від адресата про одержання цього електронного документа автора, якщо інше не передбачено законодавством або попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу. Якщо попередньою домовленістю між суб`єктами електронного документообігу не визначено порядок підтвердження факту одержання електронного документа, таке підтвердження може бути здійснено в будь-якому порядку автоматизованим чи іншим способом в електронній формі або у формі документа на папері. Зазначене підтвердження повинно містити дані про факт і час одержання електронного документа та про відправника цього підтвердження. У разі ненадходження до автора підтвердження про факт одержання цього електронного документа вважається, що електронний документ не одержано адресатом.
Таким чином, адвокатом підтверджено тільки час відправлення з електронної поштової скриньки клопотання від 01.03.2024 та відсутні докази отримання уповноваженою особою Спеціалізованої антикорупційної прокуратури клопотання для розгляду.
Водночас, із долучених копій опису вкладення у цінний лист та накладної за допомогою системи «Трекінг» на офіційному веб-сайті АТ «Укрпошта» вбачається, що поштове відправлення із клопотанням адвоката ОСОБА_3 вручено адресату за довіреністю 05.03.2024.
Положеннями ст. 220 КПК України встановлено, що сторона захисту може звернутися з клопотанням про виконання будь-яких процесуальних дій, яке слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання та задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Таким чином, після подання клопотання в порядку ст. 220 КПК України про виконання будь-яких процесуальних дій - у слідчого/прокурора виникає обов`язок розглянути таке клопотання в строк не більше трьох днів з моменту його подання.
Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.
Таким чином, враховуючи, що клопотання отримано та зареєстровано в САП 05.03.2024, у прокурора виник обов`язок розглянути таке клопотання в строк до 08.03.2024.
Варто зазначити, що конструкція ст. 220 КПК України побудована таким чином, що за результатом розгляду клопотань під час досудового розслідування слідчий/прокурор зобов`язаний прийняти одне із наступних рішень: 1) задовольнити клопотання за наявності відповідних підстав; 2) повністю відмовити в задоволенні клопотання; 3) частково відмовити в задоволенні клопотання. При цьому, про будь-яке із вище перелічених рішень повідомляється особа, яка заявила клопотання, а у випадку повної або часткової відмови у задоволенні клопотання таке рішення оформлюється постановою.
Під час судового розгляду скарги встановлено, що 08.03.2024 прокурором ОСОБА_7 винесено постанову про відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 . Таким чином, із долучених прокурором документів слідує, що ним здійснено процесуальне реагування на клопотання захисника від 01.03.2024 про проведення допиту свідка у кримінальному провадженні №52016000000000380 від 20.10.2016.
За наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором ОСОБА_7 вимоги ст. 220 КПК України щодо необхідності розгляду клопотання виконані в повному обсязі. 
Зазначені обставини свідчать про те, що права та законні інтереси підозрюваних ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, за захистом яких звернувся адвокат ОСОБА_3 , шляхом подання скарги, на час розгляду справи не порушені, оскільки викладені в прохальній частині вимоги щодо зобов`язання старшого групи прокурорів у кримінальному провадженні №52016000000000380 від 20.10.2016 розглянути в порядку, встановленому ст. 220 КПК України, клопотання від 01.03.2024 про проведення слідчої дії - допиту у якості свідка Голови ревізійної комісії АТ «ОПЗ» ОСОБА_6 виконані прокурором ОСОБА_7 та прийнято рішення про відмову в задоволенні клопотання.
Враховуючи, що вимоги заявника скарги щодо розгляду клопотання задоволені й фактично відпала необхідність у захисті прав підозрюваних на розгляд клопотання, а також покладення на прокурора за наслідками розгляду скарги обов`язку, який вже виконаний ним, що не заперечується самим заявником, вочевидь, становило б прояв надмірного за цих обставин формалізму та не відповідало б меті правового інституту оскарження бездіяльності слідчого/прокурора під час досудового розслідування.
Водночас ч. 2 ст. 220 КПК України закріплено обов`язок повідомити особу, яка заявила клопотання, про результати розгляду такого клопотання.
На підтвердження виконання такого обов`язку прокурором надано копію супровідного листа про направлення постанови за вих. №16/1/5-22561 від 14.03.2024.
При цьому, слідчий суддя звертає увагу, що супровідний лист, яким направлено примірник постанови від 08.03.2024, датований лише 14.03.2024, що унеможливило ознайомлення захисника із прийнятим прокурором рішенням до призначеного судового засідання. Однак, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на підставі якого адвокат звернувся з даною скаргою, передбачено можливість оскаржити бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк.
Поряд з цим, вимога повідомити особу, яка заявила клопотання, про результати розгляду такого клопотання, на відміну від вимоги розглянути клопотання, що встановлена ч. 1 ст. 220 КПК України, сформульована законодавцем без визначення будь-яких часових меж (строку), у який зазначений обов`язок має бути виконаний.
Враховуючи зазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що права та законні інтереси підозрюваних, за захистом яких звернувся адвокат ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні на час розгляду справи не порушені, а тому відсутні підстави для задоволення скарги.
За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора слідчий суддя уповноважений постановити ухвалу про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги (ст. 307 КПК України).
За таких обставин, проаналізувавши викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 необхідно відмовити.
Керуючись статтями 7, 9, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у задоволенні скарги.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                                                 ОСОБА_1