У х в а л а
19 березня 2024 року
м. Київ
Справа № 705/2159/19
Провадження № 61-17168к21
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду - судді-доповідача Гудими Д. А., суддів Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. - розглянув заяву ОСОБА_1 (далі - заявниця), яку вона сформувала у системі «Електронний суд» 15 березня 2024 року (вх. № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року), 
про відвід суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М. (далі - заява) від участі у розгляді справи за позовом заявниці до Приватного підприємства «Центр-Монтаж-Енерго» (далі - відповідач) про визнання незаконними та скасування наказів про зміну в організації виробництва і звільнення, поновлення на роботі, зміну формулювання наказу, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, частини заробітної плати, відшкодування моральної шкоди та
в с т а н о в и в:
1.           У серпні 2021 року заявниця звернулася до суду із заявою про забезпечення позову у зазначеній справі.
2.           13 серпня 2021 року Уманський міськрайонний суд Черкаської області постановив ухвалу, згідно з якою заяву про забезпечення позову повернув заявниці.
3.           28 вересня 2021 року Черкаський апеляційний суд прийняв постанову, згідно з якою ухвалу суду першої інстанції скасував, матеріали за заявою про забезпечення позову направив для продовження розгляду.
4.           19 жовтня 2021 року відповідач подав до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Черкаського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року.
5.           10 грудня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу про відкриття касаційного провадження та витребування із Христинівського районного суду Черкаської області копії матеріалів цієї справи «в частині вирішення в суді першої інстанції ухвалою від 13 серпня 2021 року та в суді апеляційної інстанції постановою від 28 вересня 2021 року питання про забезпечення позову за заявою ОСОБА_1 , поданою у серпні 2021 року».
6.           27 січня 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу про призначення справи до розгляду у складі колегії із п`яти суддів в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
7.           2 лютого 2022 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду прийняв постанову, згідно з якою відмовив у задоволенні клопотання заявниці про передання справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду; постанову Черкаського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року скасував і залишив в силі ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 серпня 2021 року.
8.           12 лютого 2024 року заявниця подала до Верховного Суду заяву про виправлення описки у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 2 лютого 2022 року, а саме зазначення по батькові представника відповідача як « ОСОБА_2 » замість правильного « ОСОБА_3 ».
9.           12 лютого 2024 року згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду цієї заяви про виправлення описки суддею-доповідачем визначений Шипович В. В. , а членами колегії суддів - Білоконь О. В, Сакара Н. Ю., Синельников Є. В., ОСОБА_6
10.        19 лютого 2024 року заявниця подала заяву про відвід суддів Верховного Суду Синельникова Є. В. і Шиповича В. В.
11.        28 лютого 2024 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою цю заяву визнав необґрунтованою та передав вирішення зазначеного питання іншому судді у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).
12.        28 лютого 2024 року згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про відвід суддів визначена суддя Ситнік О. М.
13.        29 лютого 2024 року Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. постановив ухвалу про задоволення заяви про відвід суддів Верховного Суду Синельникова Є. В. і Шиповича В. В. від розгляду справи.
14.        5 березня 2024 року заявниця у системі «Електронний суд» сформувала заяву про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду. Обґрунтувала тим, що суд у вступній і резолютивній частинах цієї ухвали зазначив по батькові представника відповідача « ОСОБА_2 », тоді як правильно - « ОСОБА_3 ». Однак просила виправити таку описку лише у вступній частині вказаної ухвали.
15.        5 березня 2024 рокузгідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про виправлення описки заявника суддею-доповідачем визначений Шипович В. В., а членами колегії суддів - Синельников Є. В. і ОСОБА_6
16.        7 березня 2024 року на підставі службової записки судді Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Шиповича В. В. заступник керівника Апарату Верховного Суду - керівник секретаріату Касаційного цивільного суду Грицик О. Ф. видала розпорядження № 361/0/226-24, згідно з яким призначила повторний автоматизований розподіл судової справи № 705/2159/19 за касаційним провадженням № 61-17168к21 (заява про виправлення описки за вх. № 7636/0/220-24 від 5 березня 2024 року). Того ж дня згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями суддею-доповідачем у цій справі призначили суддю Гудиму Д. А.
17.        12 березня 2024 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. постановив ухвалу про витребування з суду першої інстанції матеріалів справи щодо питання про забезпечення позову для розгляду заяви про виправлення описки.
18.        15 березня 2024 року заявниця подала до Верховного Суду заяву про відвід суддів Верховного Суду Гудими Д. А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. Мотивувала заяву так:
-                  з метою утворення неповноважного складу суду та затягування розгляду справи всупереч встановленому порядку судді Шипович В. В. і Синельников Є. В. не постановили ухвали про самовідвід;
-                  «на підставі службової записки заступника керівника апарату О. Грицик» відбувся автоматизований розподіл справи з грубим порушенням вимог ЦПК України та Положення про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення);
-                  склад суду - судді Гудима Д. А., Краснощоков Є. В., Русинчук М. М. - є неповноважним, оскільки не є «судом, встановленим законом»;
-                  суддя Гудима Д. А., ігноруючи повідомлення заявниці про знаходження матеріалів справи у Верховному Суді, постановив ухвалу про витребування матеріалів справи щодо питання про забезпечення позову з суду першої інстанції;
-                  «суддя Гудима Д. А. всупереч п. 15.9 розділу ХІІІ перехідних положень ЦПК України та сталій судовій практиці ВС щодо розгляду заяв про виправлення описки» ухвалив рішення про витребування матеріалів справи щодо питання про забезпечення позову, а не всієї справи;
-                  «зазначені процесуальні фальсифікації суддя Д. Гудима чинить за співучастю з в. о. голови Уманського міськрайонного суду Черкаської області, яка має статус обвинуваченої у тяжких злочинах проти правосуддя Людмилою Горячківською, з метою пошкодження вмісту матеріалів справи шляхом додавання або знищення матеріалів справи на догоду замовнику-хабарнику ОСОБА_5 та затягування розгляду справи, яка має бути розглянута у 10-денний термін»;
-                  «апарат Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду направив цивільну справу № 705/2159/19 до Уманського міськрайонного суду Черкаської області - неналежного суду, після оскарження протиправних дій Уманського міськрайонного суду Черкаської області, суддів цього суду та інших причетних до органів правосуддя та правоохоронних органів»;
-                  «аналогічні процесуальні афери щодо помилкового направлення справи до Уманського суду, за особистої зацікавленості Л. Горячківської та інших суддів, чинив апарат Верховного Суду у справі, яка стосувалася відібрання квартири родини заявниці квартирними шахраями».
Обґрунтування висновку щодо заяви про відвід судді
19.        Заявниця просить відвести суддів Гудиму Д. А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. Обґрунтувала заяву порушенням порядку визначення суддів для розгляду справи та наявністю інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності суду. Проте такі побоювання є безпідставними, а заява про відвід - необґрунтованою.
20.        Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді (пункти 4, 5 частини першої статті 36 ЦПК України).
21.        Як зазначив Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості (Hauschildt Case, рішення від 24 травня 1989 року, заява № 11/1987/134/188, § 48).
22.        Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у певній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (§ 46 вказаного рішення).
23.        Щодо суб`єктивного критерію, то немає підстав стверджувати, що судді Гудима Д. А., Краснощоков Є. В. і Русинчук М. М. виявили особисту упередженість до заявниці чи до розгляду справи № 705/2159/19 за її участі. Презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного. Таких доказів щодо вказаних суддів немає. 
24.        Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. Вирішальним є те, чи можуть бути побоювання заявниці щодо відсутності безсторонності у суддів об`єктивно виправданими.
(1) Щодо тверджень заявниці про порушення порядку визначення суддів для розгляду заяви про виправлення описки в ухвалі від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду
25.        Справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута цим же суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, що унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом (частина одинадцята статті 33 ЦПК України).
26.        Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням (підпункт 2.3.2 пункту 2.3 Положення).
27.        Повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення (підпункт 2.3.49 пункту 2.3 Положення).
28.        Якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу (підпункт 2.3.23 пункту 2.3 Положення).
29.        29 лютого 2024 року Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. постановив ухвалу, згідно з якою задовольнив заяву заявниці про відвід суддів Верховного Суду Шиповича В. В. і Синельникова Є. В. від розгляду справи № 705/2159/19 (а не лише від розгляду заяви заявниці від 12 лютого 2024 року про виправлення описки у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Синельникова Є. В. (головуючого), Білоконь О. В., Сакари Н. Ю., ОСОБА_6, Шиповича В. В. (судді-доповідача) від 2 лютого 2022 року, а саме зазначення по батькові представника відповідача « ОСОБА_2 », тоді як правильно - « ОСОБА_3 »).
30.        5 березня 2024 року заявниця у системі «Електронний суд» сформувала нову заяву про виправлення аналогічної описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду.
31.        5 березня 2024 рокузгідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви про виправлення описки суддею-доповідачем визначений Шипович В. В., а членами колегії суддів - ОСОБА_6 і Синельников Є. В. (саме ця постійна колегія суддів постановила ухвалу Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду (№ у ЄДРСР 102828919), в якій заявниця просить виправити описку у по батькові представника відповідача).
32.        7 березня 2024 року суддя Шипович В. В. подав службову записку на ім`я заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного цивільного суду Грицик О. Ф. Просив визначити склад суду для вирішення заяви заявниці про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року. Мотивував тим, що його та суддю Синельникова Є. В. вже відвели від розгляду справи, а суддя ОСОБА_6 звільнений у відставку.
33.        7 березня 2024 року на підставі вказаної службової записки заступник керівника апарату Верховного Суду - керівник секретаріату Касаційного цивільного суду Грицик О. Ф. видала розпорядження, згідно з яким зобов`язала призначити повторний автоматизований розподіл судової справи № 705/2159/19.
34.        Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу (речення перше частини другої статті 40 ЦПК України).
35.        У разі задоволення заяви про відвід одному із суддів або всьому складу суду, якщо справа розглядається колегією суддів, справа розглядається в тому самому суді тим самим кількісним складом колегії суддів без участі відведеного судді або іншим складом суддів, який визначається у порядку, встановленому статтею 33 цього Кодексу (частина друга статті 41 ЦПК України).
36.        Для розгляду судової справи колегією суддів АСДС визначає суддю-доповідача в порядку, передбаченому пунктом 1.7 цих засад.
Після визначення судді-доповідача АСДС визначає інших суддів з числа постійної колегії суддів, до якої входить суддя-доповідач, з урахуванням наявності процесуальних повноважень на момент автоматизованого розподілу.
У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів із числа суддів постійної колегії суддів, а також із числа резервних суддів для постійної колегії суддів, які мають процесуальні повноваження на момент автоматизованого розподілу, АСДС визначає суддів, яких не вистачає, із числа всіх суддів відповідного касаційного суду з урахуванням їх спеціалізації (за наявності) та складу судових палат (абзаци перший - третій пункту 2.3 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу та визначення складу суду у Верховному Суді (далі - Тимчасові засади)).
37.        Заяви про роз`яснення судового рішення, виправлення описок та арифметичних помилок, ухвалення додаткового рішення у судовій справі, повернення судового збору тощо передаються раніше визначеному судді-доповідачу, який розглядав судову справу, незалежно від його перебування на цей час у складі іншої судової палати.
У разі неможливості передачі зазначених заяв раніше визначеному судді-доповідачу (припинення повноважень щодо здійснення правосуддя на час надходження заяви, звільнення з посади судді, перебування у соціальній відпустці у зв`язку з вагітністю та пологами, соціальній відпустці для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, у період тимчасової непрацездатності), якщо судова справа розглянута колегією суддів (Великою Палатою, об`єднаною палатою або палатою), вони передаються для розгляду одному з членів колегії суддів, який брав участь в ухваленні відповідного судового рішення.
У разі неможливості визначення суддів за правилами абзацу другого цього пункту така судова справа підлягає автоматизованому розподілу в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами (абзаци перший - третій пункту 2.10 Тимчасових засад).
38.        Повторний автоматизований розподіл судових справ (заміна судді-доповідача та суддів, які не є доповідачами у справі) здійснюється на будь-якій стадії судового процесу в порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами (пункт 3.1 Тимчасових засад).
39.        У випадках, передбачених процесуальним законом, що унеможливлюють участь судді-доповідача та суддів, які не є суддями-доповідачами, у справі (самовідвід, відвід), повторний автоматизований розподіл здійснюється на підставі відповідної ухвали суду за розпорядженням керівника апарату чи заступника керівника апарату в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами.
В інших випадках, які унеможливлюють участь судді-доповідача, що може перешкодити розгляду конкретної справи у строки, встановлені процесуальним законом, повторний автоматизований розподіл може здійснюватися за ініціативою секретаря судової палати, Секретаря Великої Палати (повідомлення або службова записка) та за вмотивованим розпорядженням керівника апарату чи заступника керівника апарату в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами.
У випадках, що унеможливлюють участь судді, який не є суддею-доповідачем у справі, що може перешкодити розгляду конкретної справи у строки, встановлені процесуальним законом, повторний автоматизований розподіл здійснюється за ініціативою (повідомлення або службова записка) судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням керівника апарату чи заступника керівника апарату в загальному порядку, передбаченому Положеннямта цими Засадами (пункт 3.2 Тимчасових засад).
40.        Ураховуючи наведені вище приписи частини другої статті 40, частини другої статті 41 ЦПК України,беручи до уваги зазначені приписи Тимчасових засад, а також підпунктів 2.3.2, 2.3.23, 2.3.49 пункту 2.3 Положення, у зв`язку із задоволеним відводом суддів Шиповича В. В. і Синельникова Є. В. від розгляду справи та відсутністю судді ОСОБА_6 через його звільнення у відставку, - тих суддів, які 5 березня 2024 рокузгідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями отримали для розгляду заяву про виправлення описки у по батькові адвоката відповідача в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду та були членами саме тієї постійної колегії, яка постановила цю ухвалу, - була необхідність у повторному автоматизованому розподілі справи.
41.        Доводи заявниці про те, що відведені від розгляду справи судді Шипович В. В. і Синельников Є. В. мали заявити собі самовідвід, є необґрунтованими, бо цих суддів відвели від розгляду справи в цілому згідно з ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду Ситнік О. М. від 29 лютого 2024 року. ЦПК України не передбачає можливості відведених від розгляду справи суддів вирішувати у ній будь-які питання (зокрема і про виправлення описки у їхній ухвалі від 27 січня 2022 року), як і не передбачає можливість вирішення суддями заяв про їхній самовідвід у справі, від розгляду якої їх уже відвели раніше. Крім того, за наявності у складі суду, визначеного 5 березня 2024 рокузгідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями, судді ОСОБА_6, який 25 липня 2023 року згідно з рішенням Вищої ради правосуддя № 744/0/15-23 був звільнений у відставку, ухвалення будь-якого судового рішення у порядку статті 40 ЦПК України (зокрема і про задоволення самовідводу інших суддів цієї колегії) було б неможливим.
42.        Отже, доводи заявниці про те, що 7 березня 2024 року повторний автоматизований розподіл справи відбувся з грубим порушенням вимог ЦПК України та Положення, є необґрунтованими. Судді Гудима Д. А., Краснощоков Є. В. і Русинчук М. М. не визначали себе самостійно в якості суду для розгляду заяви від 5 березня 2024 року про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду Шиповича В. В. (судді-доповідача), ОСОБА_6, Синельникова Є. В. від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду.
43.        Інформація заявниці про те, що такий розподіл відбувся 7 березня 2024 року на підставі «службової записки заступника керівника апарату О. Грицик», є недостовірною. Ніяких службових записок для проведення повторного автоматизованого розподілу справи 7 березня 2024 року заступник керівника апарату Верховного Суду - керівник секретаріату Касаційного цивільного суду Грицик О. Ф. не писала, а видала того дня розпорядження № 361/0/226-24, згідно з яким зобов`язала призначити повторний автоматизований розподіл судової справи № 705/2159/19.
(2) Щодо тверджень заявниці про ігнорування судом її повідомлення про знаходження справи у Верховному Суді та витребування матеріалів справи з Уманського міськрайонного суду Черкаської області
44.        Якщо на момент надходження заяви про внесення виправлень, ухвалення додаткового рішення, роз`яснення судового рішення справа у відповідному суді відсутня, суд витребовує справу із суду нижчої інстанції протягом п`яти днів з дня надходження відповідної заяви, а суд нижчої інстанції направляє справу до суду, який її витребував, не пізніше наступного дня з дня надходження відповідної вимоги суду. У такому випадку подана заява розглядається протягом десяти днів з дня надходження справи до суду, який має її розглядати (підпункт 15.9 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України).
45.        7 березня 2024 року згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви заявниці від 5 березня 2024 року про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду суддею-доповідачем призначили Гудиму Д. А. а членами колегії суддів - Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М.
46.        8 березня 2024 року суддя-доповідач отримав (1) вказану заяву про виправлення описки (вх. № 7636/0/220-24 від 5 березня 2024 року) та (2) протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи № 705/2159/19 між суддями від 7 березня 2024 року. Разом із цими документами ніяких матеріалів справи суду у вказаному складі не передавали. 
47.        Заявниця у заяві про виправлення описки від 5 березня 2024 року зазначила, що станом на цю дату «цивільна справа № 705/2159/19 перебувала (перебуває) в провадженні судді-доповідача ВС КЦС Дмитра Луспеника». Суд встановив, що така інформація заявниці є недостовірною. У провадженні судді Верховного Суду Д. Д. Луспеника як доповідача ця справа у 2024 році не перебувала та не перебуває. Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29 лютого 2024 року справа була у провадженні судді-доповідача Гулейкова І. Ю., про що заявниці мало бути відомо з двох ухвал Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 1 березня 2024 року.
48.        Розглядаючи заяву про відвід від 15 березня 2024 року (вх. № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року), суд з`ясував, що в Автоматизованій системі документообігу Верховного Суду (далі - АСДС) є п`ять карток проваджень у справі № 705/2159/19.
48.1.    Відповідно до реєстраційних даних картки провадження № 61-4377ск23 зареєстровані супровідні листи (вих. № 2021/0/222-24 від 23 січня 2024 року за підписом Г. Дзяхар як помічника судді Олійник А. С., а також № 384/0/223-24 і № 384/1/223-24 від 1 лютого 2024 року та № 3512/0/222-24 від 2 лютого 2024 року за підписом Л. Косовського як помічника судді Гулька Б. І.), згідно з якими першим адресатом для скерування цивільної справи № 705/2159/19 у 13 томах, матеріалів оскарження ухвали у 2 томах і 10 CD зазначений Шполянський районний суд Черкаської області.
За змістом цих листів матеріали оскарження ухвали виділені в окремі два томи. Інформація про фактичне відправлення Верховним Судом справи чи про її надходження до цього районного суду відсутня.
48.2.    У картці провадження № 61-17168ск21 зареєстрований супровідний лист (вих. № 7227/0/222-24 від 6 березня 2024 року), згідно з яким першим адресатом для скерування помічником судді Гулейкова І. Ю. цивільної справи № 705/2159/19 у 13 томах, матеріалів оскарження ухвали у 2 томах і 10 CD зазначений Уманський міськрайонний суд Черкаської області.
49.        Під час приймання від виконавців вихідних документів обов`язково перевіряється: правильність оформлення документа (наявність у ньому всіх реквізитів); наявність і правильність зазначення адреси; наявність і повнота додатків, зазначених у тексті документа; наявність усіх необхідних підписів (печаток) на документі та додатках до нього; відповідність кількості примірників документа кількості адресатів. У разі виявлення недоліків документ повертається виконавцю для доопрацювання (пункт 217 Інструкції з діловодства Верховного Суду, затвердженої наказом керівника Апарату Верховного Суду від 31 грудня 2021 року № 129 у редакції наказу керівника Апарату Верховного Суду від 6 жовтня 2023 року № 194 (далі - Інструкція)).
50.        Вихідна документація реєструється в АСДС. Кожному документу присвоюється черговий порядковий номер (пункт 218 Інструкції).
51.        Супровідний лист за підписом О. Ліпської як помічника судді Гулейкова І. Ю., згідно з яким першим адресатом для скерування цивільної справи № 705/2159/19 у 13 томах, матеріалів оскарження ухвали у 2 томах і 10 CD зазначений Уманський міськрайонний суд Черкаської області, був прийнятий до відправлення разом із усіма додатками та зареєстрований за вих. № 7227/0/222-24 від 6 березня 2024 року.
52.        Вихідні документи опрацьовуються і надсилаються в день їх надходження від структурних підрозділів-виконавців або не пізніше наступного робочого дня (пункт 216 Інструкції).
53.        Отже, на момент постановлення 12 березня 2024 року ухвали про витребування з суду першої інстанції матеріалів справи щодо питання про забезпечення позову для розгляду заяви від 5 березня 2024 року про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду у суду, який отримав у провадження виключно заяву від 5 березня 2024 року про виправлення описки та протокол повторного автоматизованого розподілу від 7 березня 2024 року, не було підстав вважати, що:
        матеріали справи не були відправлені до суду першої інстанції згідно із супровідним листом вих. № 7227/0/222-24 від 6 березня 2024 року;
        місцезнаходженням таких матеріалів є інший районний суд, ніж Уманський міськрайонний суд Черкаської області, у який ці матеріали мали бути відправлені згідно з вказаним супровідним листом.
Інформація заявниці, яку вона навела у заяві про виправлення описки (вх. № 7636/0/220-24 від 5 березня 2024 року), про те, що справа «перебувала (перебуває) в провадженні судді-доповідача ВС КЦС Дмитра Луспеника», є недостовірною та не могла бути підставою для того, щоби суд не виконав вимоги підпункту 15.9 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України.
54.        З огляду на викладене сумніви заявниці у неупередженості та об`єктивності суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М. через витребування судом матеріалів справи з того суду першої інстанції, в який Верховний Суд заадресував їхнє повернення, є безпідставними.
(3) Щодо тверджень заявниці про помилкове витребування судом матеріалів справи щодо питання про забезпечення позову
55.        Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлено - він встановлюється судом (частина третя статті 182 ЦПК України).
56.        У разі подання апеляційної скарги на ухвали суду першої інстанції, передбачені пунктами 1, 6-9, 11, 14-16, 20, 22, 23, 37-39 частини першої статті 353 цього Кодексу (крім ухвал про відмову у прийнятті або повернення зустрічного позову, про відмову у прийнятті або повернення позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ухвал про зупинення провадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження), чи подання касаційної скарги на ухвали суду апеляційної інстанції (крім ухвал щодо забезпечення позову, зміни заходу забезпечення позову, щодо зустрічного забезпечення, ухвал про зупинення провадження у справі, які подані з пропуском строку на їх оскарження, про накладення штрафу в порядку процесуального примусу, окремих ухвал) - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються всі матеріали. В інших випадках - до суду апеляційної або касаційної інстанції передаються копії матеріалів, необхідних для розгляду скарги. У разі необхідності суд апеляційної або касаційної інстанції може витребувати також копії інших матеріалів справи (підпункт 15.10 пункту 1 Перехідних положень ЦПК України).
57.        Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду, у якій заявниця хоче виправити описку у по батькові представника відповідача, зазначив, що за постановою Черкаського апеляційного суду від 28 вересня 2021 року апеляційні скарги заявниці та її представника задоволені, ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 серпня 2021 року скасовано, а матеріали за заявою про забезпечення позову направлено до суду першої інстанції для продовження розгляду.
58.        10 грудня 2021 року Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу у справі № 705/2159/19 (провадження № 61-17168ск21), згідно з якою, зокрема, витребував із Христинівського районного суду Черкаської області копії матеріалів цієї справи 
«в частині вирішення в суді першої інстанції ухвалою від 13 серпня 2021 року та в суді апеляційної інстанції постановою від 28 вересня 2021 року питання про забезпечення позову за заявою ОСОБА_1 , поданою у серпні 2021 року».
59.        27 січня 2022 року за цими матеріалами Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу про призначення справи до розгляду, в якій заявниця хоче виправити описку згідно з її заявою від 5 березня 2024 року. Отже, саме за тими самими, а не за іншими матеріалами, як хоче заявниця, слід розглядати питання про виправлення описки у вказаній ухвалі. 
60.        Таким чином, на момент постановлення 12 березня 2024 року ухвали про витребування з суду першої інстанції матеріалів справи щодо питання про забезпечення позову для розгляду заяви від 5 березня 2024 року про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду у суду 
        була інформація виключно про те, в якій ухвалі Верховного Суду заявниця хоче виправити описку,
        відомості про те, що Черкаський апеляційний суд і Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду витребували для розгляду скарги на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 13 серпня 2021 року саме матеріали за заявою про забезпечення позову, а не всі матеріали справи.
61.        За змістом супровідного листа за вих. № 7227/0/222-24 від 6 березня 2024 року про скерування матеріалів справи до Уманського міськрайонного суду Черкаської області разом із цивільною справою № 705/2159/19 у 13 томах і 10 CD Верховний Суд надіслав матеріали оскарження ухвали у 2 томах.
62.        З огляду на викладене сумніви заявниці у неупередженості та об`єктивності суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М. через те, що суд витребував матеріали справи щодо питання про забезпечення позову, є безпідставними та ґрунтуються на хибному тлумаченні приписів ЦПК України.
(4) Висновки щодо заяви про відвід колегії суддів
63.        За суб`єктивним критерієм оцінки безсторонності суду немає підстав стверджувати, що судді Гудима Д. А., Краснощоков Є. В. і Русинчук М. М. виявили особисту упередженість до заявниці чи до розгляду справи № 705/2159/19 за її участі. Доказів такої упередженості немає.
64.        За об`єктивним критерієм оцінки безсторонності суду немає фактів, які можуть ставити під сумнів безсторонність судді-доповідача Гудими Д. А. та членів колегії суддів Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М. Побоювання заявниці щодо відсутності у них безсторонності для розгляду її заяви від 5 березня 2024 року про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду не є об`єктивно виправданими.
65.        З огляду на сукупність наведених вище обставин висловлені заявницею сумніви у безсторонності суду можуть складати враження про те, що вона не має наміру виправити описку у по батькові представника відповідача (яку, ймовірно, допустив Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в ухвалі від 27 січня 2022 року про призначення справи до розгляду за витребуваними ним матеріалами в частині вирішення питання про забезпечення позову), а вчиняє дії з метою не допустити відправлення Верховним Судом матеріалів справи № 705/2159/19 для продовження її розгляду до Шполянського районного суду Черкаської області, який зупинив провадження у цій справі та скерував її до Верховного Суду згідно з ухвалою від 19 грудня 2023 року (№ у ЄДРСР 115749288). Проте за змістом завдання цивільного судочинства, а також таких його засад (принципів) як розумність строків розгляду справи та неприпустимість зловживання процесуальними правами (частина перша, пункти 10, 11 частини третьої статті 2 ЦПК України) вчинення процесуальних дій, які не спрямовані на виконання завдання цивільного судочинства, є забороненими.
66.        Верховний Суд застерігає заявницю від порушення принципу неприпустимості зловживання процесуальними правами та наголошує на необхідності добросовісно користуватися ними задля виконання завдання цивільного судочинства (частина перша, пункт 11 частини третьої статті 2, частина перша статті 44 ЦПК України). Перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним (частина друга статті 44 ЦПК України). Суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом (частина четверта статті 44 ЦПК України). Визнавши певні дії учасника справи зловживанням процесуальними правами, суд може залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву та застосувати заходи процесуального примусу (частина третя статті 44, стаття 143, пункт 2 частини першої статті 148 ЦПК України).
67.        Звинувачення судді Гудими Д. А. у «процесуальних фальсифікаціях» «за співучастю з в. о. голови Уманського міськрайонного суду Черкаської області, яка має статус обвинуваченої у тяжких злочинах проти правосуддя Людмилою Горячківською, з метою пошкодження вмісту матеріалів справи шляхом додавання або знищення матеріалів справи на догоду замовнику-хабарнику ОСОБА_5 та затягування розгляду справи, яка має бути розглянута у 10-денний термін», є бездоказовими.
68.        Аргумент заявниці про протиправність дій працівників апарату Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду, які направили справу до Уманського міськрайонного суду Черкаської області, не може бути підставою для відводу суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М., які справу до суду першої інстанції не скеровували.
69.        Твердження заявниці про те, що «аналогічні процесуальні афери щодо помилкового направлення справи до Уманського суду, за особистої зацікавленості Л. Горячківської та інших суддів, чинив апарат Верховного Суду у справі, яка стосувалася відібрання квартири родини заявниці квартирними шахраями», не спрямоване на виконання завдання цивільного судочинства під час вирішення питання про відвід суддів Гудими Д. А., Краснощокова Є. В. і Русинчука М. М.
Оцінивши аргументи заяви про відвід суддів за суб`єктивним і об`єктивним критеріями визначення безсторонності суду, керуючись статтями 36, 40, 260, 261 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
у х в а л и в :
1.               Визнати необґрунтованою заяву  ОСОБА_1 (вх. № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року) про відвід суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду Гудими Д.А., Краснощокова Є. В., Русинчука М. М. від участі у розгляді справи № 705/2159/19.
2.               Заяву ОСОБА_1  (вх. № 9081/0/220-24 від 18 березня 2024 року) передати для вирішення судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Судді 	 	Д. А. Гудима	
 	 	Є. В. Краснощоков	
 	 	М. М. Русинчук