УХВАЛА
14 березня 2024 року
м. Київ
справа № 703/3302/22
провадження № 61-2824ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою приватного акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод» на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області 
від 19 вересня 2023 року, додаткове рішення цього ж суду від 23 жовтня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 17 січня 2024 року в справі за позовом приватного акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 державного реєстратора Виконавчого комітету Смілянської міської ради , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, - ОСОБА_3 , про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на нерухоме майно,
ВСТАНОВИВ:
26 лютого 2024 року засобами поштового зв`язку представник приватного акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод» (далі - ПрАТ «Сміламаш») - адвокат Беніцька В. І. подала касаційну скаргу на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2023 року, додаткове рішення цього ж суду від 23 жовтня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 17 січня 2024 року у справі № 703/3302/22.
За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження)вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наступних підстав.
І. Щодо зазначення судових рішень, які оскаржуються та процесуальної вимоги (клопотання) особи, яка подає скаргу
Відповідно до пунктів 4, 6 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено рішення (ухвала), що оскаржується, а також клопотання особи, яка подає скаргу.
Згідно зі статтею 409 ЦПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право: 1) залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення; 
2) скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду; 3) скасувати судові рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд; 
4) скасувати постанову суду апеляційної інстанції повністю або частково і залишити в силі рішення суду першої інстанції у відповідній частині; 
5) скасувати судові рішення суду першої та апеляційної інстанцій у відповідній частині і закрити провадження у справі чи залишити позов без розгляду у відповідній частині; 6) у передбачених цим Кодексом випадках визнати нечинними судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і закрити провадження у справі у відповідній частині; 7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених в пунктах 1-6 частини першої цієї статті.
Рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2023 року у задоволенні позову ПрАТ «Сміламаш» відмовлено.
Додатковим рішенням Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 23 жовтня 2023 року заяву ОСОБА_3 про ухвалення додаткового рішення задоволено частково, стягнуто з ПрАТ «Сміламаш» на користь ОСОБА_3 5 000 грн витрат на правничу допомогу.
Постановою Черкаського апеляційного суду від 17 січня 2024 року апеляційні скарги ПрАТ «Сміламаш» залишено без задоволення, рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2023 року та додаткове рішення цього ж суду від 23 жовтня 2023 року залишено без змін.
В касаційній скарзі заявник просить рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2023 року, додаткове рішення цього ж суду від 23 жовтня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду 
від 17 січня 2024 року скасувати.
Однак заявляючи про необхідність скасування оскаржуваних судових рішень, особа, яка подає скаргу не зазначає будь-яких вимог щодо прийняття Верховним Судом у справі нового рішення або передачі справи на новий розгляд.
Таким чином в порушення пункту 6 частини другої статті 392 ЦПК України викладене в касаційній скарзі клопотання (процесуальна вимога) сформульована некоректно, без урахування рішень судів попередніх інстанцій та повноважень касаційного суду.
Визначення судових рішень, які є предметом касаційного оскарження та формулювання клопотання (процесуальної вимоги) має істотне значення як при вирішенні питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) та і під час касаційного розгляду.
ІІ. Щодо підстав касаційного оскарження
Пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 389 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.
У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 389 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.
В касаційній скарзі ПрАТ «Сміламаш» зазначає підставами касаційного оскарження пункти 1, 4 частини другої статті 389 ЦПК України та частину третю статті 411 ЦПК України.
Згідно пункту 4 частини другої статті 389 ЦПК України підставою касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Разом із тим частина третя статті 411 ЦПК України містить чотири пункти, в яких зазначені окремі підстави для скасування судового рішення.
Отже, у разі посилання на пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України, як підставу касаційного оскарження, заявник має конкретизувати, які саме випадки передбачені відповідними пунктами частини третьої статті 411 ЦПК України наявні для скасування судового рішення.
Формальне зазначення у касаційній скарзі про те, що підставою касаційного оскарження є пункт 4 частини другої статті 389 ЦПК України (частина третя статті 411 ЦПК України), без конкретизації випадків передбачених відповідними пунктами частини третьої статті 411 цього Кодексу не є належним виконанням вимог пункту 5 частини другої статті 392 ЦПК України.
Коректне визначення підстав касаційного оскарження має важливе значення, оскільки суд касаційної інстанції переглядаючи у касаційному порядку судові рішення перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження (частина перша статті 400 ЦПК України), підстава (підстави) відкриття касаційного провадження зазначаються в ухвалі про відкриття касаційного провадження (частина восьма статті 394 ЦПК України), в окремих випадках непідтвердження підстав касаційного оскарження може мати наслідком закриття касаційного провадження (пункти 4, 5 частини першої статті 396 ЦПК України).
ІІІ. Щодо зазначення в касаційній скарзі відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу.
Заявник не зазначив у касаційній скарзі передбачені пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України відомості щодо наявності або відсутності електронного кабінету у ПрАТ «Сміламаш» та його представника - адвоката Беніцької В. І., наявність у яких електронного кабінету є обов`язковою (частина шоста статті 14 ЦПК України).
Недоліки касаційної скарги мають бути усунені шляхом надання уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній:
1)  судових рішень, які оскаржують та викладенням клопотання (процесуальної вимоги) щодо оскаржених судових рішень з урахуванням повноважень Верховного Суду передбачених статтею 409 ЦПК України;
2) підстав касаційного оскарження передбачених статтею 389 ЦПК України з урахуванням роз`яснень викладених в цій ухвалі;
3) відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету в системі Електронний суд у ПрАТ «Сміламаш» та адвоката Беніцької В. І.
У разі подання уточненої касаційної скарги в електронній формі заявник має надати докази надсилання касаційної скарги листом з описом вкладення іншим учасникам справи, якщо вони не зареєстровані в системі Електронний Суд. У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку, копії скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.
Згідно частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу приватного акціонерного товариства «Смілянський машинобудівний завод» на рішення Смілянського міськрайонного суду Черкаської області від 19 вересня 2023 року, додаткове рішення цього ж суду від 23 жовтня 2023 року та постанову Черкаського апеляційного суду 
від 17 січня 2024 року у цивільній справі № 703/3302/22 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ПрАТ «Сміламаш» копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                          В. В. Шипович