ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/578/24	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №701/211/23 Категорія: 311010100 	Шимчик Р.В. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       19 березня 2024 року                                                                                               м. Черкаси   

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач	Фетісова Т.Л. 	
судді	Сіренко Ю.В., Новіков О.М.	
секретар 	Любченко Т.М.	

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника позивача адвоката Гармаш Н.М. на рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 11.01.2024 (повний текст складено 22.01.2024, суддя Шимчик Р.В.) у цивільній справі за позовом  ОСОБА_1 до КП «Комунальник-М» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди, 

в с т а н о в и в :

у березні 2023 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з указаним позовом, яким просив визнати незаконним та скасувати наказ №5 від 06.02.2023 про притягнення його до дисциплінарної відповідальності та стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду в розмірі 20 000 гривень, а також відшкодувати понесені судові витрати.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що відповідно до наказу №151ОС від 20.12.2021 він був прийнятий на роботу в КП «Комунальник-М» на посаду головного інженера з 22.12.2021 з випробувальним терміном на один місяць.
11.01.2023 між позивачем та іншим працівником ОСОБА_2 виникла конфліктна ситуація, що завершилася нанесенням позивачу удару головою в обличчя. 12.01.2023 позивачем по даному факту була подана доповідна на ім`я керівника підприємства. 17.02.2023 засобами поштового зв`язку позивач від іншого працівника ОСОБА_3 отримав рекомендований лист з супровідним вих. №36 від 16.02.2023 та копією наказу №5 від 06.02.2023 «Про оголошення догани головному інженеру ОСОБА_1 ».
Позивач зазначає, що з оскаржуваним наказом у день прийняття його не ознайомили, хоча він був на робочому місці, під підпис примірник наказу працівнику не вручили, письмових пояснень з приводу дисциплінарного порушення не відбирали.
Єдиним документом, що став підставою службового розслідування щодо позивача є доповідна ОСОБА_1 , датована 12.01.2023. Наказ про проведення службового розслідування від 13.01.2023 №150 Д не містить відомостей про те, на підставі яких даних ініційовано розслідування. Про таке розслідування працівника не повідомили та не надали йому змоги представити свої пояснення.
Голова первинної профспілкової організації підприємства ОСОБА_4 включена до комісії по службовому розслідуванні. Пояснення іншого працівника ОСОБА_2 датовані 12.01.2023, тобто до початку службового розслідування, вони адресовані директору, а не комісії. Службове розслідування комісія провела не об`єктивно та не врахувала дійсні обставини бійки між працівниками підприємства.
Внаслідок неправомірного притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності він зазнав моральної шкоди, яку оцінює в 20 000 грн.

Рішенням Жашківського районного суду Черкаської області від 11.01.2024 позов у справі відхилено з посиланням на належне дотримання положень трудового законодавства роботодавцем при прийнятті стосовно позивача оспорюваного наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, представник позивача адвокат Гармаш Н.М. подала 16.02.2024 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та задовольнити позовні вимоги у справі.
Вказує, що судом не було враховано аргументи, наведені у позовній заяві. Так згідно пояснень ОСОБА_5 , наданих директору підприємства, а не комісії зі службового розслідування, вбачається відсутність бійки при конфлікті працівників ОСОБА_2 та позивача ОСОБА_1 . Акт службового розслідування затверджено керівником підприємства, а не головою комісії по розслідуванню. До складу комісії включено голову первинної профспілкової організації на підприємстві. Комісія в акті не вказала на підставі яких доказів нею встановлено факт бійки між працівниками, які саме приписи порушив позивач та як здійснювала комісія свою діяльність. Оскаржуваний наказ про оголошення позивачу догани не містить посилання на нормативно-правовий акт, який порушив працівник, не враховує шкоду, заподіяну правопорушенням, обставини, за яких вчинено проступок та попередню роботу працівника. Відповідач сфальсифікував акт про відмову в отриманні наказу про оголошення догани. Члени первинної профспілкової організації не збиралися на засідання, а відповідне рішення приймалося одноосібно головою профспілки. Службове розслідування мало формальний характер, а рішення про накладення дисциплінарного стягнення директором підприємства було прийнято ще до його завершення. 

У відзиві на апеляційну скаргу КП «Комунальник-М» просив апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції – залишити без змін, оскільки вважає його законним та належним чином обґрунтованим.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.
При розгляді справи встановлено, що 12.01.2023 позивач ОСОБА_1 написав доповідну на ім`я директора КП «Комунальник-М» ОСОБА_6 про те, що 11.01.2023 о 16 год. 30 хв. працівник підприємства ОСОБА_2 з підозрою на алкогольне сп`яніння здійснив відносно нього протиправні дії, а саме: на його зауваження стосовно сп`яніння почав ненормативною лексикою ображати та принижувати. ОСОБА_1 намагався правомірними способами уникнути конфлікту, натомість ОСОБА_2 схопив його за куртку і неочікувано наніс головою удар в обличчя. Він нанесеного удару він на деякий час втратив відчуття простору і часу. Перебуваючи у шоковому стані, він не знав як правильно вчинити, тому до правоохоронних органів та медичного закладу не звертався (а.с.17).
Відповідно до наказу від 06.02.2023 №5 про оголошення догани головному інженеру ОСОБА_1 у зв`язку із порушенням трудової дисципліни, а саме 11.01.2023 біля 16 год. 00 хв. сталася бійка між працівниками КП «Комунальник-М», а саме між електрогазозварювальником ОСОБА_2 та головним інженером ОСОБА_7 , відповідно до ст. 147 КЗпП України, оголошено догану ОСОБА_1 головному інженеру за порушення трудової дисципліни – бійка на робочому місці із ОСОБА_2 (а.с.19).
Згідно супровідного листа від 16.02.2023 № 36 головному інженеру ОСОБА_1 надіслано на його адресу копію наказу № 5 від 06.02.2023 для відома (а.с18).
Відповідно до медичних висновків про тимчасову непрацездатність №6478458-2012264239-1.1, 6478458-2012454869-1.1, 6733230-2012735834-1.1, ОСОБА_1 тимчасово втратив працездатність у період з 16.01.2023 по 25.01.2023; з 26.01.2023 по 04.02.2023; з 07.02.2023 по 10.02.2023 (а.с.28-33).
12.01.2023 від ОСОБА_2 на ім`я директора ОСОБА_6 надійшло пояснення, що 11.01.2023 біля 16 год., прийшовши на робоче місце здавати наряд про виконану роботу в робочому вигляді, головному інженеру не сподобалось, він почав обзивати його не хорошими словами та він не стримався, взявши його за курку. В сторону ОСОБА_2 була застосована фізична сила ОСОБА_1 у вигляді спроби вдарити його по обличчю. (а.с.121).
Відповідно до наказу №150Д від 13.01.2023 про проведення службового розслідування у зв`язку з бійкою працівників ОСОБА_2 та ОСОБА_1 створено комісію у такому складі: Віталій Нечеснюк – інспектор, голова комісії; ОСОБА_8 - завідувач складу, член комісії; Алла Сазанська – бухгалтер по матеріалам, член комісії; Оксана Балабан - бухгалтер по заробітні платі, секретар комісії.
Комісії провести службове розслідування з метою з`ясування причини, яка стала підставою для бійки між працівниками, чи був факт порушення трудової дисципліни на підприємстві та до 26.01.2023 подати директору КП «Комунальник-М» на затвердження акт службового розслідування конфліктної ситуації на робочому місці (а.с.122).
З пояснення ОСОБА_5 вбачається, що 11.01.2023 о 16 год. він перебував на робочому місці біля кабінету слюсарів, де став свідком сутички між працівниками ОСОБА_2 та ОСОБА_1 . Після повернення з місця роботи с. Поташ ОСОБА_2 зайшов у приміщення слюсарів, де знаходився ОСОБА_1 . Останній не зовсім коректно висловлювався відносно одягу ОСОБА_2 , на що той різко відреагував нецензурною лайкою. Після чого ОСОБА_2 та ОСОБА_1 вийшли на двір, де ОСОБА_5 побачив, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 держалися рукавами за одяг. Він втрутився у дану ситуацію та розборонив даних працівників (а.с.123).
Згідно акту службового розслідування щодо бійки працівників КП «Комунальник-М» комісія дійшла висновку про рекомендацію притягнути до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни головного інженера КП «Комунальник-М» ОСОБА_1 у вигляді оголошення догани, а також притягнути до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни електрогазозварювальника КП «Комунальник-М» ОСОБА_2 у вигляді оголошення догани.
Відповідно до акту від 06.02.2023 під час вручення ОСОБА_1 наказу про оголошення догани від 06.02.2023 він відмовився його отримувати (а.с.131).
Згідно листа за вих. №31 від 06.02.2023, адресованого ОСОБА_1 , про необхідність надати пояснення про порушення трудової дисципліни, директор КП «Комунальник-М» просив його надати пояснення щодо вчинення бійки, яка сталася 11.01.2023 у термін до 15 год. 00 хв. 06.02.2023 (а.с.129).
Згідно акту КМ «Комунальник-М» від 06.02.2023, вказаного дня під час вручення ОСОБА_1 повідомлення про надання пояснення щодо порушення трудової дисципліни, а саме бійки, яка сталася 11.01.2023 у термін до 15 год. 00 хв. 06.02.2023, останній відмовився отримувати вищевказане повідомлення та надавати будь-які пояснення (а.с.128).
Згідно п.1.1 колективного договору від 11.01.2021 цей договір укладений відповідно до Конституції України, ЗУ «Про колективні договори і угоди», «Про профспілки, їх права та гарантії діяльності», КЗпП України, Генеральної, Галузевої та Регіональної Угоди, тощо визначає взаємні виробничі, трудові і соціально-економічні відносини роботодавця і працівників КП «Комунальник-М», а також відповідальність сторін за виконання досягнутих домовленостей.
Пунктом 1.4 колективного договору від 11.01.2021 положення даного колективного поширюється на всіх працівників підприємства, як для управлінського персоналу, так і для кожного члена трудового договору.
Відповідно до листа директора КП «Комунальник-М» від 03.02.2023 №31 до первинної профспілкової організації підприємства він просив надати попередню згоду на притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни головного інженера КП «Комунальник-М» ОСОБА_1 у вигляді оголошення догани та притягнути до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни електрогазозварювальника КП «Комунальник-М» ОСОБА_2 у вигляді оголошення догани (а.с.126).
Згідно листа від 03.02.2023 первинна профспілкова організація КП «Комунальник-М» не заперечує проти притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення трудової дисципліни електрогазозварювальником ОСОБА_2 та головним інженером ОСОБА_1 у вигляді оголошення догани (а.с.127).
Відповідний наказ про оголошення догани від 06.02.2023позивач вважає незаконним та необґрунтованим, оскільки підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності не було та роботодавцем не дотримано належним чином законодавчо визначеної процедури застосування дисциплінарного стягнення, що є підставою для його скасування та відшкодування працівнику моральної шкоди.
Правовідносини, які виникли між сторонами справи на підставі вищенаведених фактичних обставин, мають таке правове регулювання.
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.
Трудова дисципліна - це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана або звільнення.
Відповідно до частини першої статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавця покладено обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. За відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Отже при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, у чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
Такі правові висновки відображено в постанові ВС від 25.10.2022 у справі №487/1491/21.
Також у постанові Верховного Суду України від 19.10.2016 у справі №6-2801цс15 зроблено правовий висновок про те, що пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантії, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Однак правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, у тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений представленими суду доказами.
Аналізуючи в системному зв`язку викладене вище правове регулювання та встановлені при розгляді цієї справи фактичні обставини, апеляційний суд приходить до висновку про належне дотримання роботодавцем вимог трудового законодавства при вирішенні питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності згідно оскаржуваного наказу.
Так після повідомлення директору КП «Комунальник-М» 12.01.2023 працівниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про конфліктну ситуацію, яка мала місце між ними 11.01.2023, наказом роботодавця №150Д від 13.01.2023 було створено комісію для проведення службового розслідування зазначеного інциденту.
Зазначена комісія, опитавши свідків та учасників конфлікту, склала акт службового розслідування від 26.01.2023, яким встановила факт порушення, зокрема, головним інженером ОСОБА_1 правил трудової дисципліни та рекомендувала притягнути його до дисциплінарної відповідальності із застосуванням стягнення у вигляді догани.
Для вирішення питання про можливість притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності роботодавець листом від 03.02.2023 звернувся до первинної профспілкової організації на КП «Комунальник-М», яка, в особі Голови Алли Сазанської, листом від 03.02.2023 надала згоду на притягнення до дисциплінарної відповідальності головного інженера підприємства.
Також з приводу можливого порушення трудової дисципліни позивачу ОСОБА_1 була надана можливість щодо представлення пояснень згідно звернення роботодавця від 06.02.2023, від якої він відмовився, що зафіксовано актом від 06.02.2023.
Після цього, наказом від 06.02.2023 №5, який оспорюється у цій справі, позивачу оголошено догану у зв`язку із порушенням трудової дисципліни – участі у бійці 11.01.2023 з іншим працівником підприємства.
З викладеного вбачається, що при вирішенні питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності роботодавець належним чином дотримався приписів ст. ст. 147-149 КЗпП України, які регламентують підстави та порядок притягнення працівників до дисциплінарної відповідальності, та, зокрема, надав можливість працівнику пояснити свої дії.
У аспекті викладеного вище, не можна погодитися з доводами скаржника у справі про те, що з пояснень свідка ОСОБА_5 , вбачається відсутність бійки при конфлікті працівників, адже даний факт підтверджується поясненнями учасників конфлікту, а також твердженнями позивача по суті спору, наявними, зокрема, у позовній заяві.
Формальне адресування письмових пояснень свідком ОСОБА_5 директору підприємства, а не комісії з розслідування факту порушення працівниками трудової дисципліни, про що вказує скаржник, саме по собі не свідчить про неможливість врахування таких пояснень відповідною комісією при прийнятті свого рішення.
Слід відхилити апеляційні доводи про те, що акт службового розслідування затверджено керівником підприємства, а не головою комісії по розслідуванню та про те, що до складу комісії включено голову первинної профспілкової організації на підприємстві, оскільки це не є порушенням трудового законодавства та саме по собі не може свідчити про необ`єктивність проведеного службового розслідування чи про порушення прав працівника, враховуючи встановлені при розгляді цієї справи обставини. 
Апеляційний суд не погоджується з міркуваннями скаржника про те, що комісія в акті не вказала на підставі яких доказів нею встановлено факт бійки між працівниками, які саме приписи порушив позивач та як здійснювала комісія свою діяльність, адже з аналізу змісту акту від 26.01.2023 вбачається, що факт бійки між працівниками встановлено згідно наданих пояснень свідками та її учасниками, порушенням трудової дисципліни є вчинення працівниками бійки, а діяльність комісії полягала власне в тому, щоб дослідити докази наявності відповідного порушення.
Мають бути оцінені критично посилання скаржника на те, що оскаржуваний наказ про оголошення догани не містить посилання на нормативно-правовий акт, який порушив працівник, не враховує шкоду, заподіяну правопорушенням, обставини, за яких вчинено проступок та попередню роботу працівника, адже в наказі вказано, що працівника притягують до відповідальності за порушення трудової дисципліни внаслідок участі у бійці з іншим працівником, а матеріали справи не містять доказів про те, що існують обставини, які б могли свідчити про невідповідність притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності із застосуванням стягнення у вигляді оголошення догани шкоді від проступку чи попередній роботі працівника.
Апеляційний суд відхиляє посилання скаржника на те, що відповідач сфальсифікував акт про відмову в отриманні наказу про оголошення догани, адже в подальшому, оскільки позивач перебував на лікарняному, тому до відома зазначений наказ працівнику було доведено шляхом направлення засобами поштового зв`язку, що визнається позивачем у поданій позовній заяві. 
При цьому, апеляційний суд зауважує, що на момент прийняття роботодавцем рішення про оголошення позивачу догани, чинне на той момент законодавство не вимагало від відповідача отримання на це обов`язкової попередньої згоди профспілкового комітету.
Відповідно до положень ст.ст.12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Інші доводи позивача стосуються з`ясування обставин, вже встановлених судом першої інстанції, та переоцінки вже оцінених ним доказів у справі, тому не можуть бути враховані судом апеляційної інстанції.     
Відповідно до ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 11.01.2024 у даній справі слід залишити без змін, а апеляційну скаргу позивача – без задоволення.
На підставі ст. 141 ЦПК України судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді слід залишити за скаржником.
Керуючись ст. ст. 141, 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в  :

апеляційну скаргу – відхилити.
Рішення Жашківського районного суду Черкаської області від 11.01.2024 у цивільній справі за позовом  ОСОБА_1 до КП «Комунальник-М» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності та стягнення моральної шкоди – залишити без змін.
Судові витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в апеляційному суді залишити за скаржником.
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством. 
Повну постанову складено 19.03. 2024.

Суддя-доповідач

Судді