УХВАЛА
10 січня 2024 року
м. Київ
справа № 199/8960/19
провадження № 61-1138св23 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Фаловської І. М. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Сердюка В. В.
учасники справи:
позивачі:  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
відповідач:  ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_6 ,
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: 
ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яка діє в свої інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_9 , Новомосковська районна державна нотаріальна контора, Орган опіки та піклування Вільнянської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, правонаступником якого є Орган опіки та піклування Губиниської селищної ради Новомосковського району Дніпропетровської області, 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , на рішення Амур?Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 серпня 2022 року у складі судді Якименко Л. Г. та постанову Дніпровського апеляційного суду від 21 грудня 2022 року у складі колегії суддів Ткаченко І. Ю., Деркач Н. М., Пищиди М. М., 
 
ВСТАНОВИВ:
У листопаді 2019 року ОСОБА_10 та ОСОБА_2 , яка діє як у своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , звернулися з позовами до ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, зміну черговості спадкування.
Під час розгляду справи ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , досягла повнолітня та звернулася із самостійними вимогами про визнання за нею право власності на 1/5 частину квартири АДРЕСА_1 , після смерті батька ОСОБА_13 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 серпня 2022 року позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , яка діє в своїх інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , Новомосковська районна державна нотаріальна контора, Орган опіки та піклування Вільнянської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, правонаступником якого є Губиниська селищна рада, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, зміну черговості спадкування, задоволено частково. 
Визнано за ОСОБА_1 право власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_13 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Визнано за ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_13 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Визнано за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 1/4 частини квартири АДРЕСА_1 , після смерті ОСОБА_13 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 .
В задоволенні позовних вимог в іншій частині відмовлено. 
Судові витрати покладено на сторону, яка їх понесла 
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 21 грудня 2022 року апеляційні скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє також в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 залишено без задоволення. 
Рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 11 серпня 2022 року в оскаржуваній частині залишено без змін.
У касаційній скарзі  ОСОБА_14 просить скасувати частину рішення суду першої інстанції у справі за позовом  в частині відмови ОСОБА_2 у зміні черговості спадкування та визнання за нею права власності на частину квартири в порядку спадкування, а також постанову апеляційного суду скасувати повністю в частині відмови ОСОБА_2 у зміні черговості спадкування та визнання за нею права власності на частину квартири в порядку спадкування, і ухвалити нове рішення про задоволення позову в повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
У касаційній скарзі  ОСОБА_2 просить рішення суду першої інстанції скасувати частково, а постанову апеляційного суду повністю і ухвалити нове рішення про задоволення позову в повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках:
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;
3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;
4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційних скарг викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
У квітні та липні 2023 року від ОСОБА_14 надійшло клопотання про безпосередню участь у судовому засіданні, у якому вона висловлює бажання брати участь у судовому засіданні Касаційного цивільного суду та надавати свої пояснення стосовно справи та поданої касаційної скарги. 
У травні та липні 2023 року від ОСОБА_8 та ОСОБА_7 надійшли клопотання про безпосередню участь у судовому засіданні, відповідно до яких треті особи висловлюють бажання брати участь у судовому засіданні Касаційного цивільного суду та надавати свої пояснення стосовно справи та поданої касаційної скарги. 
Колегія суддів не знаходить підстав для задоволення вказаних клопотань з огляду на таке.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а тільки тлумачили відповідні юридичні норми (рішення у справі «Жук проти України», заява № 45783/05, від 21 жовтня 2010 року).
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Згідно зі статтею 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
Частиною тринадцятою статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи.
Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.
ЄСПЛ неодноразово висловлювався з приводу відсутності публічних слухань у судах касаційної інстанції. Вочевидь, «публічний характер провадження у судових органах, згаданих у пункті 1 статті 6 Конвенції, захищає учасників справи від здійснення правосуддя таємно, поза контролем громадськості та є також одним із засобів збереження довіри до судів вищих і нижчих ланок. Публічність через прозорість, яку вона надає правосуддю, сприяє досягненню мети пункту 1 статті 6, а саме справедливому судовому розгляду, гарантія якого є одним із основних принципів будь-якого демократичного суспільства у сенсі Конвенції» (рішення у справі «Аксен проти Німеччини», заява № 8273/78, від 08 грудня 1983 року).
Проте, публічний розгляд справи може бути виправданим не у кожному випадку, зокрема, і в суді касаційної інстанції. Так, у вказаній справі зазначена гарантія була забезпечена у судах першої й апеляційної інстанцій. Зокрема, тому ЄСПЛ не визнав порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції відсутність публічного розгляду у Федеральному суді Німеччини, який, як і Верховний Суд в Україні, вирішував винятково питання права (рішення у справі «Аксен проти Німеччини», заява № 8273/78, від 08 грудня 1983 року).
У випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, то розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання, і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. Заявник не представив переконливих доказів на користь того, що для забезпечення справедливого судового розгляду після обміну письмовими заявами необхідно було провести також усні слухання.
Зрештою, у певних випадках влада має право брати до уваги міркування ефективності й економії. Зокрема, коли фактичні обставини не є предметом спору, а питання права не становлять особливої складності, та обставина, що відкритий розгляд не проводився, не є порушенням вимоги пункту 1 статті 6 Конвенції про проведення публічного розгляду справи.
Верховний Суд створив учасникам процесу у цій справі належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, в яких такий рух описаний. Крім того, кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема, з аргументами іншої сторони та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог ЦПК України.
З огляду на вказане, а також ураховуючи те, що сторони у справі вже надали аргументи на підтвердження своїх вимог або заперечень, остання розглядатиметься без повідомлення та виклику учасників справи.
Отже, оскільки ЦПК України передбачає можливість розгляду справи у письмовому провадженні без виклику учасників справи, аргументи про розгляд справи за участю позивача ОСОБА_14 , третіх осіб у справі є непереконливими, тому відсутня необхідність у виклику осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень.
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Підстав для розгляду справи в судовому засіданні за участю сторін, третіх осіб немає, тому в задоволенні клопотань про розгляд справи за участю ОСОБА_14 , ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , необхідно відмовити.
Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу буде призначено до розгляду колегією у складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
у задоволенні клопотань ОСОБА_14 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , про розгляд справи за їхньої участі відмовити.
справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , до ОСОБА_5 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_6 , треті особи: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , яка діє в своїх інтересах та в інтересах малолітньої ОСОБА_9 , Новомосковська районна державна нотаріальна контора, Орган опіки та піклування Вільнянської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, правонаступником якого є Губиниська селищна рада Новомосковського району Дніпропетровської області, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом, зміну черговості спадкування призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:	І. М. Фаловська	
 	С. О. Карпенко	
 	В. В. Сердюк