ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/6246/20                                                                      Суддя (судді) першої інстанції: Житняк Л.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  27 березня 2024 року                                                                                           м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів :
          головуючий суддя                    Грибан І.О.
          судді:                                        Беспалова О.О.
                                                  Парінов А.Б.

          розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року про відмову в задоволенні заяви про виправлення арифметичної помилки у рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2021 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України про визнання незаконними та протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,-
У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (Військова частина НОМЕР_1 ) Державної прикордонної служби України, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив суд:
- визнати незаконними та протиправними дії відповідача щодо прийняття та застосування до позивача наказу від 14.11.2016 №261-ос прийнятого на підставі рішення атестаційної комісії про звільнення, яким припинено (розірвано) контракт та звільнено з військової служби позивача, та наказу від 14.12.2016 №287-ос, яким виключено зі списків особового складу загону та всіх видів забезпечення позивача;
- зобов`язати відповідача, з обов`язковим виконанням ст.299 «Положення про проходження громадянами України військової служби в Державній прикордонній службі України», затвердженого Указом Президента України від 29.12.2009 №1115/2009 (в редакції на час спірних правовідносин), поновити позивача на військовій службі з виплатою грошового забезпечення за час вимушеного прогулу.
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 у справі №620/6246/20, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2022, позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано наказ начальника ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) від14.12.2016 №287-ос, яким виключено зі списків особового складу загону та всіх видів забезпечення ОСОБА_1 . Поновлено ОСОБА_1 на посаді старшого техніка пожежної безпеки відділу персоналу ІНФОРМАЦІЯ_1 Військової частини НОМЕР_1 . Стягнуто з ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 14.12.2016 по 11.10.2021 у розмірі 586293,09 грн (п`ятсот вісімдесят шість тисяч двісті дев`яносто три гривні 09 коп.) з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.
12.09.2023 ОСОБА_1 звернувся до суду першої інстанції із заявою про виправлення арифметичної помилки, допущеної в рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 при розрахунку середнього заробітку за час вимушеного прогулу. 
Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року відмовлено у задоволенні заяви про виправлення описки.
Не погоджуючись з цим судовим рішенням позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу від 11.10.2023 року про відмову у виправленні описки у рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 в частині стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
В апеляційній скарзі позивач не погоджується з судовим рішенням суду першої інстанції, та посилається на порушення судом першої інстанції норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання.
За приписами ч. 2 ст. 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 5-7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
          Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 26 лютого 2024 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року про відмову в задоволенні заяви про виправлення арифметичної помилки у рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2021 року та на підставі ч. 2 ст. 312 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду у порядку письмового провадження.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.
          Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів виходить з наступного.
З матеріалів справи встановлено, що рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 у справі №620/6246/20 позов задоволено, зокрема, стягнуто з ІНФОРМАЦІЯ_1 (військова частина НОМЕР_1 ) на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 14.12.2016 по 11.10.2021 у розмірі 586293,09 грн (п`ятсот вісімдесят шість тисяч двісті дев`яносто три гривні 09 коп.) з відрахуванням податків та інших обов`язкових платежів.
Позивач з зазначеним судовим рішенням в частині визначення розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу не погодився та подав апеляційну скаргу, в якій просив здійснити розрахунок середнього заробітку за час вимушеного прогулу з урахуванням п.10 постанови КМУ від 08.02.1995 №100 шляхом коригування  показника заробітної плати на коефіцієнт підвищення(т.2,а.с.78-80).
При цьому апелянтом не оскаржувалися а ні визначений судом середньомісячний та середньоденний показники заробітної плати, а ні визначена судом кількість робочих днів вимушеного прогулу, за який обраховувався середній заробіток.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 24.01.2022 апеляційну скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін (т.2 а.с.160-163).
В травні 2023 р. ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про усунення помилки технічного характеру (описки та очевидної арифметичної помилки) в рішенні суду від 11.10.2021, в якій вказував на арифметичні помилки в обрахуванні середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Зокрема зазначав, що його середньоденний заробіток складає 517,74 грн, а не 494,22 грн. як визначив суд, та кількість днів вимушеного прогулу -1762 календарних днів, а не 1249 робочих днів.
Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 07.06.2023 року (т.3, а.с.8-9) в задоволенні заяви про виправлення помилки технічного характеру судом відмовлено з тих підстав, що в даному випадку  арифметичні складові  для обрахунку середнього заробітку  не є помилковими чи неточними, оскільки суд виходив з показників  заробітної плати та кількості відпрацьованих днів за листопад-грудень 2016 року згідно довідки В/Ч НОМЕР_1 №48 від 16.02.2018.
При цьому суд погодився з тим, що ним взято при обрахунку невірні вихідні дані щодо визначення двох останніх місяців роботи, та роз`яснив, що в такому разі поновлення прав можливе шляхом апеляційного оскарження рішення, а не виправлення арифметичної помилки. 
Зазначена ухвала позивачем в апеляційному порядку не оскаржувалася.
           Разом з тим, 12.09.2023 року позивач повторно звернувся з заявою про виправлення арифметичної помилки в рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 в частині визначення розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу. 
          Ухвалюючи рішення про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки у рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2021 року суд першої інстанції виходив з того, що при розрахунку суми середнього заробітку судом не було допущено пропусків цифр, випадкової перестановки цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю. Також судом першої інстанції зазначено, що заява зводиться до незгоди позивача з проведеним судом розрахунком у зв`язку з неправильним обрахунком кількості календарних днів вимушеного прогулу та обчислення середньоденного заробітку, що не є опискою в розумінні приписів ст.253 КАС України.
З такими мотивами суду першої інстанції колегія суддів не погоджується виходячи з наступного.
          Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.
Законодавець передбачив право сторін у будь-якому процесі на виправлення допущених у рішенні суду описок, помилок, Суд може виправити лише ті арифметичні помилки та описки, яких він сам припустився.
В адміністративному процесі цьому питанню присвячена стаття 253 Кодексу адміністративного судочинства України.
Відповідно до ст. 253 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. 
Вказана стаття передбачає можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки. Тобто, правове регулювання вказаного питання передбачає саме допущення судом, внаслідок неуважності або інших обставин, при виготовленні та підписанні рішення, помилки технічного характеру.
Питання про внесення виправлень суд може вирішити в порядку письмового провадження. У разі необхідності суд може розглянути питання внесення виправлень у судове рішення в судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Помилки в тексті судового рішення, зумовлені арифметичними або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив такий акт.
Так, опискою вважається помилка, яка порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що має вплив на зміст судового рішення та його виконання. Описка може бути допущена у найменуванні органу чи особи, у назві та реквізитах рішення, яке визнано протиправним, тощо.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри; випадкова перестановка цифр; спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю.
При цьому, очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.
В той же час, не є арифметичною помилкою, а отже, і не може бути виправлена в порядку, передбаченому зазначеним процесуальним механізмом, застосування неправильних методик підрахунку або покладення в основу розрахунку невірних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
При цьому, вирішуючи питання щодо виправлення описки, суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Заява про внесення виправлень розглядається протягом десяти днів з дня її надходження.
Як вже зазначалося вище, позивач в  травні 2023 р. ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про усунення помилки технічного характеру (описки та очевидної арифметичної помилки) в рішенні суду від 11.10.2021, в якій вказував на арифметичні помилки в обрахуванні середнього заробітку за час вимушеного прогулу.
Зокрема зазначав, що його середньоденний заробіток складає 517,74 грн, а не 494,22 грн. як визначив суд, та кількість днів вимушеного прогулу -1762 календарних днів, а не 1249 робочих днів.
Ухвалою Чернігівського окружного адміністративного суду від 07.06.2023 року (т.3, а.с.8-9) в задоволенні заяви про виправлення помилки технічного характеру в рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від  11.10.2021 року відмовлено.
Тобто, заяву вирішено по суті.
Ухвала суду від 07.06.2023 в апеляційному порядку не оскаржувалася, отже набрала законної сили і обов`язкова для виконання сторонами.
Повторний розгляд заяв про виправлення тих самих арифметичних помилок чи описок  з тих самих підстав процесуальним законом не передбачено.
Відповідно до вимог ч.2 ст.167 КАС України, якщо заява з процесуальних питань є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву заявнику без розгляду.
На вказані обставини суд першої інстанції уваги не звернув та помилково прийняв заяву до повторного розгляду .
Отже , оскаржувана ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, але з інших мотивів та підстав, ніж зазначено в апеляційній скарзі.
Так, відповідно до вимог ч.1 ст.315 КАС України суд апеляційної інстанції має право, зокрема скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення або змінити судове рішення; скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково.
Також, в силу приписів п.4 ч.1 ст.317 КАС України,  порушення норм процесуального права є підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення.
Відповідно до приписів ч.2 ст.45 КАС України з урахуванням конкретних обставин справи суд може визнати зловживанням процесуальними правами  дії, що суперечать завданню адміністративного судочинства, зокрема подання клопотання(заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин.
В силу приписів ч.1 ст.45 КАС України зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до вимог чч.3-4 ст.45 КАС України, суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання учасником судового процесу його процесуальними правами, суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.
Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.
Колегією суддів з матеріалів справи встановлено, що позивач , з метою зміни рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 у даній справі в частині визначення розміру присудженого з відповідача середнього заробітку за час вимушеного прогулу неодноразово подавав заяви з одних і тих самих процесуальних питань, зокрема заяви про виправлення описки (арифметичної помилки) в судових рішеннях.
Так, попередньо   ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про усунення помилки технічного характеру (описки та очевидної арифметичної помилки) в рішенні суду від 11.10.2021 у травні 2023 р.
За результатами розгляду вказаної заяви Чернігівським окружним адміністративним судом постановлено ухвалу від 07.06.2023 року (т.3, а.с.8-9) про відмову в задоволенні заяви про виправлення помилки технічного характеру з тих підстав, що в даному випадку  арифметичні складові  для обрахунку середнього заробітку  не є помилковими чи неточними, оскільки суд виходив з показників  заробітної плати та кількості відпрацьованих днів за листопад-грудень 2016 року згідно довідки В/Ч 2253 №48 від 16.02.2018.
Зазначена ухвала позивачем в апеляційному порядку не оскаржувалася.
Разом з тим, 12.09.2023 року позивач повторно звернувся з заявою про виправлення арифметичної помилки в рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 з тих самих підстав та обставин справи. 
Отже, колегія суддів вважає, що за викладених обставин, подання позивачем 12.09.2023 повторної заяви для вирішення питання, яке вже вирішено судом і судове рішення (ухвала від 07.06.2023) за результатами розгляду якого в апеляційному порядку не оскаржувалося, - є зловживанням процесуальними правами.
За викладених обставин, заява ОСОБА_1 від 12.09.2023 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 в частині визначення розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу підлягає залишенню без розгляду.
Таким чином, скасовуючи судове рішення  суду першої інстанції від 11 жовтня 2023 року з підстав порушення судом першої інстанції норм процесуального права, та встановивши факт зловживання позивачем при повторному поданні заяви про виправлення описки(арифметичної помилки) в судовому рішенні, колегія суддів, з урахуванням приписів ст.45 КАС України,   дійшла висновку про наявність підстав для ухвалення нового судового рішення про залишення поданої заяви без розгляду.
Керуючись статтями 45, 167, 243, 253, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України,-
П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Чернігівського окружного адміністративного суду від 11 жовтня 2023 року скасувати. 
Заяву ОСОБА_1 від 12.09.2023 про виправлення арифметичної помилки в рішенні Чернігівського окружного адміністративного суду від 11.10.2021 в частині визначення розміру середнього заробітку за час вимушеного прогулу - залишити без розгляду.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.
          
          Головуючий суддя                                                            І.О. Грибан

          Судді:                                                                                О.О. Беспалов

                                                                                          А.Б. Парінов

          (повний текст постанови складено 27.03.2024р.)