ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ                   
 
06 березня 2024 року 
м. Київ
 
справа № 754/1875/23
провадження № 61-13832св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
 
головуючого - Фаловської І. М., 
 
суддів: Ігнатенка В. М., Карпенко С. О., Олійник А. С., Сердюка В. В. (суддя-доповідач), 
 
учасники справи: 
 
позивач - Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал»,
 
відповідачка -  ОСОБА_1 ,
 
особа, яка подала апеляційну скаргу, - ОСОБА_2 ,  
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал» до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, за касаційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року в складі колегії суддів Болотова Є. В., Музичко С. Г., Сушко Л. П., 
 
ВСТАНОВИВ:
 
Описова частина

Короткий зміст позовних вимог  
 
У лютому 2023 року Приватне акціонерне товариство «Акціонерна компанія «Київводоканал» (далі також - ПрАТ АК «Київводоканал») звернулося до суду із позовом до відповідачки ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.
 
Заочним рішенням Деснянського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року позов ПрАТ «АК «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ АК «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення у розмірі з нарахованими інфляційними втратами та 3 % річних в сумі 81 072,02 грн. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
 
Не погодившись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_2 , як особа, яка не брала участі у справі, звернулася до апеляційного суду з апеляційною скаргою на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року. 
 
Короткий зміст оскарженого судового рішення суду апеляційної інстанції та мотиви його ухвалення
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року відмовлено у прийнятті та повернуто апеляційну скаргу ОСОБА_2 на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року. 
 
Ухвала суду апеляційної інстанції мотивована тим, що судом першої інстанції заочне     рішення не переглядалося у порядку, встановленому статтями 284, 287 ЦПК України, що є обов`язковою умовою для його оскарження в апеляційному суді, тому ОСОБА_2 порушила порядок оскарження заочного рішення, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає поверненню. 
 
Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги 
 
21 вересня 2023 року ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року, в якій, посилаючись на порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року, справу направити до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження. 
 
Як на підставу касаційного оскарження судового рішення ОСОБА_2 у касаційній скарзі посилається на порушенням судом апеляційної інстанції норм процесуального права. 
 
Заявниця указує на те, що рішення суду першої інстанції ухвалено щодо особи, яка була померлою станом на момент відкриття провадження у цій справі. Апеляційний суд дійшов помилкового висновку про повернення апеляційної скарги заявниці, оскільки не врахував, що положення ЦПК України передбачають дві форми перегляду заочного рішення: загальну (перегляд в апеляційному порядку) та спеціальну (перегляд судом, який виніс заочне рішення, за заявою відповідача). При цьому апеляційну скаргу можуть подати сторони (відповідач лише у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення) та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки. Процесуальним законом визначено спеціальний порядок перегляду заочного рішення, який проводиться судом, що його ухвалив, лише за письмовою заявою відповідача, і це є лише його персоніфікованим правом. 
 
Заявниця в цій справі подала апеляційну скаргу як особа, яка не брала участі у справі, посилаючись на те, що суд першої інстанції вирішив питання про її права та інтереси. Оскаржене судове рішення ухвалено з порушенням норм Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) щодо оскарження заочного рішення суду, особою, яка не брала участь у розгляді справи судом першої інстанції. 
 
Позиція інших учасників справи
 
У відзиві на касаційну скаргу ПрАТ АК «Київводоканал» просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржене судове рішення без змін, посилаючись на правильність та обґрунтованість висновків суду апеляційної інстанції. Указує, що  ОСОБА_2 не була відповідачем у цій справі та не має у ній процесуального статусу, зокрема не має права оскаржувати рішення суду першої інстанції.   
 
Провадження у суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 09 жовтня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
 
У жовтні 2023 року до Верховного Суду надійшли матеріали цивільної справи.
 
Ухвалою Верховного Суду від 19 лютого 2024 року справу призначено до судового розгляду. 
Встановлені судом апеляційної інстанції обставини справи 
 
Суд апеляційної інстанції установив, що у лютому 2023 року                                       ПрАТ «АК «Київводоканал» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу за житлово-комунальні послуги.
 
Заочним рішенням Деснянський районний суд міста Києва від 29 травня 2023 року позов ПрАТ «АК «Київводоканал» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги задовольнив. Стягнув із ОСОБА_1 на користь    ПрАТ «АК «Київводоканал» заборгованість за спожиті житлово-комунальні послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення разом із нарахованими інфляційними втратами та трьома процентами річних 81 072,02 грн та понесені судові витрати за сплати судового збору у сумі 2 684,00 грн. 
 
28 червня 2023 року представник ОСОБА_2 направив апеляційну скаргу на заочне рішення Деснянського районного суду міста Києва від 29 травня 2023 року до суду апеляційної інстанції. 
 
Відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 ОСОБА_1 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
 
Згідно із свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_1 є матір`ю    ОСОБА_2 .
 
Мотивувальна частина
 
Позиція Верховного Суду
 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Згідно з частиною другою статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Частиною першою статті 402 ЦПК України визначено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Відповідно до частин першої, другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими. Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги та врахувавши позиції усіх учасників справи, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню.   
 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
 
Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Зазначеним вимогам процесуального закону ухвала Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року не відповідає, а викладені у касаційній скарзі доводи є прийнятними з огляду на таке.   
 
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
 
У частинах першій та другій статті 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
 
Згідно зі статтею 129 Конституції України однією з основних засад                       судочинства є забезпечення апеляційного оскарження рішення суду, а відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних (далі - Конвенція) таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
 
Забезпечення апеляційного оскарження рішення суду має бути здійснено судами з урахуванням принципу верховенства права і базуватися на справедливих судових процедурах, передбачених вимогами законодавства, які регулюють вирішення відповідних процесуальних питань.
 
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (частина перша статті 17 ЦПК України).
 
За частиною першою статті 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
 
Встановлено, що у цій справі 29 травня 2023 року було ухвалено заочне рішення суду.
 
Не погоджуючись із цим заочним рішення суду, 28 червня 2023 року ОСОБА_2 звернулася до апеляційного суду з апеляційною скаргою. 
 
Згідно із частиною першою статті 280 ЦПК України суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового    засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
 
Частиною першою статті 282 ЦПК України передбачено, що за формою і змістом                                      заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд. 
 
Відповідно до частини першої статті 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
 
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення (частина четверта статті 287 ЦПК України).
 
Частинами другою та третьою статті 288 ЦПК України передбачено, що позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Повторне заочне рішення позивач та відповідач можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.
 
Тлумачення статей 284, 287, 288 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що ЦПК України передбачає дві форми перегляду заочного рішення: загальну (перегляд в апеляційному порядку) та спеціальну (перегляд судом, який виніс заочне рішення, за заявою відповідача). При цьому апеляційну скаргу можуть подати сторони (відповідач лише у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення) та інші особи, які беруть участь у справі, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їх права та обов`язки.
 
Таким чином, процесуальним законом визначено спеціальний порядок перегляду заочного рішення, який проводиться судом, що його ухвалив, лише за письмовою заявою відповідача і це є лише його персоніфікованим правом.
 
Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 07 вересня               2022 року у справі № 294/1347/17 (провадження № 61-4584св22), від 20 вересня 2023 року у справі № 178/2078/21 (провадження № 61-8090св23). 
 
ОСОБА_2 як особа, яка подала в цій справі апеляційну скаргу, не діяла як представник відповідачки ОСОБА_1 
 
ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу як особа, яка не брала участі у справі, тому перегляд заочного рішення має проводитися апеляційним судом у загальному порядку.
 
За змістом статті 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
 
Апеляційний суд наведеного не врахував та повернув апеляційну скаргу ОСОБА_2 без належних правових підстав, що не відповідає принципу верховенства права, а також порушив право заявниці на апеляційне оскарження судового рішення як складової частини права на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції.
 
За таких обставин оскаржувана ухвала апеляційного суду не може вважатися законною та обґрунтованою.
 
Відповідно до частини четвертої статті 406 ЦПК України у випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.
 
Згідно з частиною шостою статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.
 
З огляду на викладене в цій справі існують підстави для задоволення касаційної скарги та скасування оскаржуваної ухвали з направленням справи для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції (для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження).

 
Щодо розподілу судових витрат
 
У частині тринадцятій статті 141 ЦПК України зазначено, що якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
 
З урахуванням положень цієї норми підстав для розподілу судових витрат немає.
 
Керуючись статтями 400, 402, 409, 411, 415, 416, 418, 419 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити. 
 
Ухвалу Київського апеляційного суду від 04 вересня 2023 року скасувати, справу передати до суду апеляційної інстанції для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження.

Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.  
 
Головуючий | І. М. Фаловська
Судді | В. М. Ігнатенко
| С. О. Карпенко
| А. С. Олійник
| В. В. Сердюк