УХВАЛА 
 
28 березня 2024 року
м. Київ
 
справа № 757/27686/22
провадження № 61-15921св23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротуна В. М. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., 
Червинської М. Є.,
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про стягнення збитків (упущеної вигоди), спричинених тривалим неповерненням депозитів за касаційними скаргами Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» і ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У жовтні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» (далі - АТ КБ «ПриватБанк»; банк) про стягнення збитків (упущеної вигоди), спричинених тривалим неповерненням депозитів.
 
Рішенням Печерського районного суд м. Києва від 23 березня 2023 року 
в задоволенні позовних вимог відмовлено.
 
Постановою Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено.
 
Рішення Печерського районного суду м. Києва від 23 березня 2023 року скасовано та ухвалено у справі нове судове рішення про часткове задоволення позову.
 
Стягнено з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 збитки із-за неправомірного неповернення депозитів за кредитними договорами від 
31 січня 2005 року № 177s756063 - 177s756070 в сумі 11 969 201,36 грн.
 
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
 
Стягнено з АТ КБ «ПриватБанк» на користь ОСОБА_1 5 210,10 грн судового збору.
 
Стягнено з АТ КБ «ПриватБанк» на користь держави 3 473,40 грн судового збору.
 
Стягнено з ОСОБА_1 на користь держави 8 931,60 грн судового збору 
 
08 листопада 2023 року АТ КБ «ПриватБанк» подало до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій з урахуванням доповнень просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року та залишити в силі рішення Печерського районного суду м. Києва від 23 березня 2023 року. У касаційній скарзі АТ КБ «ПриватБанк» також просить провести судовий розгляд справи з повідомленням про час та дату розгляду та викликом АТ КБ «ПриватБанк» в суд касаційної інстанції для участі в судовому засіданні та подання пояснень.
 
Ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2023 року відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою АТ КБ «ПриватБанк» на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року, та витребувано матеріали справи № 757/27686/22 з Печерського районного суду м. Києва. Роз`яснено учасникам справи право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк тривалістю в двадцять днів від моменту отримання копії цієї ухвали суду.
 
Згідно повідомлень про доставлення електронного листа, документ 
в електронному вигляді ухвала про відкриття провадження та витребування справи від 21 листопада 2023 року у справі № 757/27686/22-ц (61-15921ск23) надіслано одержувачам ОСОБА_1 і АТ КБ «ПриватБанк» в їх електронні кабінети 30 листопада 2023 року.
 
10 січня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подав до Верховного Суду касаційну скаргу, у якій просить скасувати постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року в частині відмови 
в задоволенні позовних вимог та ухвалити в цій частині нове рішення про повне задоволення позовних вимог. 
 
Аналогічна касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року надійшла до Верховного Суду 
15 січня 2024 року засобами поштового зв?язку.
 
Ухвалою Верховного Суду від 25 січня 2024 року  ОСОБА_1 поновлено строк на касаційне оскарження постанови Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року та відкрито касаційне провадження у справі. Роз`яснено учасником справи право подати відзив на касаційну скаргу, який за формою 
і змістом має відповідати вимогам статті 395 ЦПК України, у строк, 
який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
Згідно повідомлень про доставлення електронного листа, документ 
в електронному вигляді ухвала про відкриття провадження від 25 січня 
2024 року у справі № 757/27686/22-ц (61-15921ск23) надіслано одержувачам ОСОБА_1 і АТ КБ «ПриватБанк» в їх електронні кабінети 31 січня 
2024 року.
 
16 січня 2024 року ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» подав до Верховного Суду відзив, у якому просить касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» відхилити. Клопотання про продовження строку на подачу відзиву ОСОБА_1 не заявляв.
 
18 січня 2024 року до Верховного Суду надійшов аналогічний відзив 
ОСОБА_1 , який було направлено засобами поштового зв?язку 15 січня 
2024 року.
 
30 січня 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» через підсистему «Електронний суд» подало до Верховного Суду клопотання, у якому просить визнати подану ОСОБА_1 касаційну скаргу зловживанням процесуальними правами та залишити її без розгляду.
 
Клопотання мотивоване тим, що позивач втратив право на подання касаційної скарги, оскільки пропустив процесуальний строк на касаційне оскарження. Також вказує, що позивач не сплатив судовий збір за подання касаційної скарги.
 
12 лютого 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» через підсистему «Електронний суд» подало до Верховного Суду відзив на касаційну скаргу, у якому просить касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» задовольнити, постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року скасувати, рішення печерського районного суду 
м. Києва від 23 березня 2023 року залишити в силі.
 
14 лютого 2024 року АТ КБ «ПриватБанк» через підсистему «Електронний суд» подало до Верховного Суду клопотання, у якому просить відзив ОСОБА_1 на касаційну скаргу АТ КБ «ПриватБанк» залишити без розгляду, мотивуючи це тим, що відзив подано 16 січня 2024 року, тобто з пропуском строку, встановленого ухвалою Верховного Суду від 21 листопада 2023 року.
 
Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК України).
 
Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (стаття 126 ЦПК України).
 
Оскільки відзиви на касаційну скаргу ОСОБА_1 подав до суду касаційної інстанції поза межами встановленого строку, протягом якого можуть бути подані відзиви на касаційну скаргу та без клопотання про продовження строку, то відзиви залишається без розгляду.
 
Не підлягає задоволенню клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про визнання ОСОБА_1 зловживання процесуальними правами з таких підстав.
 
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України.
 
Відповідно до частини другої цієї ж статті суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
 
Повага до честі і гідності, рівність усіх учасників судового процесу перед законом та судом і неприпустимість зловживання процесуальними правами 
є основними засадами (принципами) цивільного судочинства (пункти 2 та 11 частини третьої статті 2 ЦПК України).
 
Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України).
 
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
 
За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.
 
При цьому вирішення питання про наявність чи відсутність факту зловживання віднесене на розсуд суду, що розглядає справу.
 
Вивчивши заявлене клопотання, колегія суддів не вбачає факту зловживанням ОСОБА_1 процесуальними правами, оскільки подаючи касаційну скаргу на судове рішення, він скористався правом на касаційне оскарження судового рішення, визначеного пунктом 8 статті 129 Конституції України, а аргументи, наведені у клопотанні не є фактами, які свідчать про зловживання заявником своїми процесуальними правами.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, 
а тільки тлумачити відповідні юридичні норми (ZHUK v. UKRAINE, № 45783/05, § 32, ЄСПЛ, від 21 жовтня 2010 року).
 
У суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. 
У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі (частина перша статті 402 ЦПК України).
 
Розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи (частина тринадцята статті 7 ЦПК України).
 
Тлумачення вказаних норм свідчить, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень. Оскільки Верховним Судом не приймалось рішення про виклик осіб, які беруть участь у справі, для надання пояснень, 
і така необхідність відсутня, а тому в задоволенні клопотання АТ КБ «ПриватБанк» про розгляд справи з повідомленням (викликом) учасників справиналежить відмовити. 
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача про проведення підготовчих дій та обставини, необхідні для ухвалення судового рішення судом касаційної інстанції, колегія суддів встановила відсутність підстав, передбачених частинами третьою, четвертою статті 401 ЦПК України. Тому колегія суддів, 
з урахуванням категорії та складності справи, призначає справу до судового розгляду в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи у складі колегії з п`яти суддів.
 
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду 
 
УХВАЛИВ:
 
Клопотання Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про залишення відзиву без розгляду задовольнити.
 
Відзиви ОСОБА_1 на касаційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» залишити без розгляду.
 
У задоволенні клопотань Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи та визнання зловживання процесуальними правами відмовити.
 
Справу за позовом  ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» про стягнення збитків (упущеної вигоди), спричинених тривалим неповерненням депозитів за касаційними скаргами Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» і ОСОБА_1  на постанову Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року призначити до судового розгляду колегією у складі п?яти суддів.
 
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:                                                                                                В. М. Коротун

                                                                                       Є. В. Коротенко

                                                                                       М. Є. Червинська