Справа № 991/2/24
Провадження 1-кс/991/14/24

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2024 року                                                                         м. Київ

Суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у умісті Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від розгляду справи № 991/2/24 (провадження № 1-кс/991/2/24),
В С Т А Н О В И В:
До Вищого антикорупційного суду надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від розгляду справи № 991/2/24 (провадження № 1-кс/991/2/24) за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) щодо нездійснення інших процесуальних дій, які вона зобов`язана вчинити у визначений Кримінальним процесуальним кодексом України (далі - КПК України) строк у кримінальному провадженні № 42023102090000260.
У заяві ОСОБА_3 , посилаючись на те, що справа № 991/2/24 (провадження № 1- кс/991/2/24) була передана слідчому судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 в порушення вимог КПК України щодо авторозподілу, у зв`язку із наявністю обставин, які викликають сумнів у неупередженості слідчого судді, у тому числі, що дане кримінальне провадження здійснюється з порушенням вимог КПК України та судове рішення буде ухвалено незаконним складом суду, що обмежує право ОСОБА_3 на доступ до правосуддя, ОСОБА_3 заявив відвід слідчому судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 від розгляду справи № 991/2/24 (провадження № 1- кс/991/2/24).
Особа, яка заявила відвід, - ОСОБА_3 , його представник - адвокат ОСОБА_5 , уповноважена особа НАБУ були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду заяви про відвід, до суду не з`явились, про причини неявки не повідомили.
Відповідно до ч. 3 ст. 81 КПК України, особа, якій заявлено відвід, - слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, в судове засідання не з`явився, письмових пояснень або інших заяв не надав.
Згідно з ч. 3 ст. 81 КПК України, при розгляді відводу має бути вислухана особа, якій заявлено відвід, якщо вона бажає дати пояснення, а також думка осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні. 
Участь осіб, які беруть участь у справі, при розгляді заяви про відвід не є обов`язковою за змістом ч. 3 ст. 81 КПК України.
Враховуючи положення статті 81 КПК України, з метою дотримання розумних строків розгляду заяви про відвід, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, суддя дійшов висновку, що відсутність зазначених осіб не перешкоджає розгляду заяви про відвід та вважає можливим провести розгляд такої заяви за їх відсутності.
У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, та на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 80 КПК України, заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.
Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.
Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.
Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.
Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію, визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.
Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43). 
Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, зокрема, у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Так, частинами 3, 12 статті 35 КПК України встановлено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.
Особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України.
Однак, відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо забезпечення поетапного впровадження Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи», створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно. Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Про початок функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх необхідних для її повного функціонування підсистем (модулів) Вища рада правосуддя публікує оголошення у газеті «Голос України» та на веб-порталі судової влади України.
Вища рада правосуддя прийняла рішення відтермінувати набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, а саме норм Положення, які стосуються визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ, які мали набрати чинності з 1 березня 2023 року. Вища рада правосуддя вирішила відтермінувати набрання чинності вказаними нормами до внесення змін до Положення про ЄСІТС та доопрацювання програмного забезпечення автоматизованої системи документообігу суду (https://hcj.gov.ua/news/nabrannya-chynnosti-zminamy-do-polozhennya-pro-yesits-vidterminovano).
На даний час Вищою радою правосуддя та на вебпорталі судової влади України (https://dsa.court.gov.ua/dsa/pres-centr/general/1188679/) опубліковано оголошення про початок функціонування трьох підсистеми (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи - «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистеми відеоконференцзв`язку.
Таким чином, до набрання чинності змінами до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в частині визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), автоматизований розподіл судових справ здійснюється у порядку, визначеному Положенням про автоматизовану систему документообігу суду.
Відповідно до п. 2.3.45 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішення Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30 (із змінами та доповненнями в редакції від 15.09.2016 року (далі - Положення), клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів.
Пунктом 12.7) Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджених рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 03.09.2019 року № 4 (з урахуванням подальших змін, внесених рішеннями зборів суддів Вищого антикорупційного суду) (далі - Засади), передбачено передачу заяв, клопотань, скарг по одному кримінальному провадженню раніше визначеному слідчому судді.
Так, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ щодо нездійснення інших процесуальних дій, які вона зобов`язана вчинити у визначений КПК України строк подана в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42023102090000260 (справа № 991/2/24 провадження № 1-кс/991/2/24).
Внаслідок того, що під час первісного розподілу в Вищому антикорупційному суді справи № 991/11271/23 (провадження № 1-кс/991/11360/23) від 29.12.2023 за скаргою учасника кримінального провадження, поданою до суду в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42023102090000260, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та з урахуванням хронологічного порядку надходження судових справ, було визначено слідчого суддю Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 , то в подальшому передача всіх заяв (скарг, клопотань, подань), які надійшли в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 42023102090000260, модулем автоматизованого розподілу передаються на розгляд раніше визначеному складу суду, а саме - слідчому судді ОСОБА_4 , що прямо передбачено вимогами зазначеного Положення та Засад.
За таких обставин, визначення слідчого судді ОСОБА_4 для розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи НАБУ щодо нездійснення інших процесуальних дій, які вона зобов`язана вчинити у визначений КПК України строк (справа № 991/2/24 провадження № 1-кс/991/2/24), в межах якого заявлено відвід, є правомірним та таким, що відповідає Положенню та Засадам.
Вказане свідчить про те, що жодних порушень порядку автоматизованого розподілу справ між суддями під час визначення слідчого судді для участі у справі № 991/2/24 (провадження № 1-кс/991/2/24) не відбулося.
Статтями 75 та 76 Кримінального процесуального кодексу України передбачено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді (слідчого судді).
Так, п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України встановлено, що слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.
Згідно з ч. 5 ст. 80 КПК України, відвід повинен бути вмотивованим.
Натомість, заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких обставин, що виключають участь слідчого судді ОСОБА_4 у розгляді справи № 991/2/24 (провадження № 1-кс/991/2/24).
Сумніви заявника щодо неупередженого розгляду зазначеної справи слідчим суддею ОСОБА_4 мають суб`єктивний, а не об`єктивний характер, жодними належними та допустимими доказами не підтверджуються, а заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені зазначеними нормами КПК України.
За такого, у задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 слід відмовити.
На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 75, 81, 309, 369-372, 376 КПК України, суддя
П О С Т А Н О В И В:
У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_4 - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ                                                                                                 ОСОБА_1