ПОСТАНОВА 
Іменем України

12 грудня 2023 року                                                                  м. Кропивницький

справа № 394/549/23
провадження № 22-ц/4809/1236/23 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),
судді – Головань А.М., Дуковський О.Л.,
учасники справи:
заявник – ОСОБА_1 ;
заінтересована особа - Управління соціального захисту населення Голованівської районної військової адміністрації Кіровоградської області,
заінтересована особа – Новоархангельський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса),
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Управління соціального захисту населення Голованівської районної військової адміністрації Кіровоградської області, Новоархангельський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про встановлення факту родинних відносин за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року (суддя Краснопольська Л.П.),-

В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст заяви
У липні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою, якою просить встановити факт родинних відносин між фізичними особами, а саме факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обґрунтування вказала, що є рідною матір`ю ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Її син, ОСОБА_2 , проходив службу у Збройних силах України, 03.04.2023 під час участі у бойових діях та забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії, загинув поблизу міста Вугледар Донецької області.

Факт загибелі сина підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим 13.04.2023 Новоархангельським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).
Зазначає, що у квітні 2023 року вона подала документи для отримання допомоги, у зв`язку із загибеллю сина до Новоархангельського відділу державних соціальних допомог, компенсацій, житлових субсидій та пільг Управління соціального захисту населення Голованівської районної військової адміністрації Кіровоградської області. 
Листом Управління соціального захисту населення Голованівської районної військової адміністрації Кіровоградської області від 25.04.2023 №01-22/07/246/1 її повідомлено, що для оформлення допомоги необхідно підтвердити родинні відносини з загиблим, у зв`язку з відсутністю свідоцтва про його народження.
Заявниця стверджує, що її син ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 у м. Ярославль Російської Федерації. 
Свідоцтво про його народження на момент загибелі знаходилося при ньому і було знищено.
Для отримання повторного свідоцтва про народження сина вона звернулася до Новоархангельського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса).
Згідно роз`яснення Новоархангельського відділу державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Одеса) від 27.04.2023, витребувати повторне свідоцтво про народження сина неможливо, через зупинення дії та вихід України з Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних, сімейних та кримінальних справах у відносинах з Російською Федерацією.
В зв`язку з викладеним просить встановити факт родинних відносин. 

Короткий зміст ухвали суду

Ухвалою Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року відмовлено у відкритті провадження у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа - Управління соціального захисту населення Голованівської районної військової адміністрації Кіровоградської області про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами; роз`яснено заявниці право звернення з відповідним позовом до суду адміністративної юрисдикції в порядку КАС України.
Відмовляючи у відкритті провадження суд встановив, що зі змісту виниклих правовідносин виходить, що заявниця звернулася до суду з вимогою щодо встановлення факту родинних відносин з померлою особою із метою підтвердження за ним певного соціально-правового статусу щодо призначення та виплати одноразової грошової допомоги сім`ї військовослужбовця, а тому такий спір носить характер публічно - правових відносин і має розглядатися у порядку адміністративного судочинства.

Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги

Не погодившись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 оскаржила її в апеляційному порядку. Відповідно до поданої апеляційної скарги просить ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вважає оскаржувану ухвалу такою, що постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права.
Зазначає, що висновок суду є помилковим. Із заявою про встановлення факту родинних відносин вона звернулася до суду, так як вказаний факт може бути встановлений саме для подальших дій, у зв`язку зі смертю сина і не стосується прав чи законних інтересів інших осіб. Крім того, ніякого спору про право у неї із заінтересованою особою не виникало.

Рух справи в суді апеляційної інстанції

Ухвалою суду від 18 жовтня 2023 року відкрито провадження у даній справі; встановлено строк для подачі відзиву.
06 листопада 2023 року закінчено підготовчі дії, справу призначено до розгляду в Кропивницькому апеляційному суді на 12 годину 30 хвилин 12 грудня 2023 року, про що постановлено відповідну ухвалу.
Учасників справи належним чином повідомлено про дату, час та місце апеляційного розгляду справи (а.с.56-58).

Участь сторін в суді апеляційної інстанції

Учасники справи належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання не з`явились.
Згідно з ч. 2 ст. 372 ЦПК України, неявка учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню за наступного. 

Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення
       
Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Вказаним вимогам ухвала суду не відповідає.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до частини першої статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно зі статтею 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспорюваного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.
Частиною першою статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Система судів загальної юрисдикції є розгалуженою. Судовий захист є основною формою захисту прав, інтересів та свобод фізичних і юридичних осіб, державних та суспільних інтересів.
Судова юрисдикція це інститут права, який покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.
Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин у їх сукупності. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, у якому розглядається визначена категорія справ.
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яку ратифіковано Законом України від 17 липня 1997 року N 475/97-ВР і яка для України набрала чинності 11 вересня 1997 року, закріплено принцип доступу до правосуддя.
Доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини є здатність особи безперешкодно отримати судовий захист до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.
У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.
За статтею 125 Конституції України судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.
З метою якісної та чіткої роботи судової системи міжнародним і національним законодавством передбачено принцип спеціалізації судів.
У статті 1 Цивільний процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження загальних судів щодо цивільних спорів та інших визначених цим Кодексом справ, встановлює порядок здійснення цивільного судочинства.
Відповідно до ст. 19 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.
Цивільне судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного); 3) окремого провадження.
Частиною 7 статті 19 ЦПК передбачено, що окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно до ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про, зокрема, встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Главою 6 ЦПК врегульовано порядок розгляду судом справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Так, згідно п.п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
За правилами ст. 316 ЦПК України заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.
Таким чином Цивільним процесуальним кодексом України прямо передбачено, що встановлення фактів, що мають юридичне значення, зокрема, встановлення факту родинних відносин між фізичними особами розглядається в порядку цивільної юрисдикції.
В свою чергу колегія суддів звертає увагу на те, що за положеннями ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
При цьому, згідно ч. 2 цієї статті, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частини першої статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси, і просити про їх захист шляхом: визнання протиправним та нечинним нормативно-правового акта чи окремих його положень; визнання протиправним та скасування індивідуального акта чи окремих його положень; визнання дій суб`єкта владних повноважень протиправними та зобов`язання утриматися від вчинення певних дій; визнання бездіяльності суб`єкта владних повноважень протиправною та зобов`язання вчинити певні дії; встановлення наявності чи відсутності компетенції (повноважень) суб`єкта владних повноважень; прийняття судом одного з рішень, зазначених у пунктах 1-4 цієї частини, та стягнення з відповідача - суб`єкта владних повноважень коштів на відшкодування шкоди, заподіяної його протиправними рішеннями, дією або бездіяльністю.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 19 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
Частиною другою цієї статті визначено, що юрисдикція адміністративних судів не поширюється на справи: 1) що віднесені до юрисдикції Конституційного Суду України; 2) що мають вирішуватися в порядку кримінального судочинства; 3) про накладення адміністративних стягнень, крім випадків, визначених цим Кодексом; 4) щодо відносин, які відповідно до закону, статуту (положення) громадського об`єднання, саморегулівної організації віднесені до його (її) внутрішньої діяльності або виключної компетенції, крім справ у спорах, визначених пунктами 9, 10 частини першої цієї статті.
За визначеннями, наведеними у статті 4 КАС України, адміністративна справа - переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір; публічно-правовий спір це спір, у якому: хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, в тому числі на виконання делегованих повноважень, і спір виник у зв`язку із виконанням або невиконанням такою стороною зазначених функцій; або хоча б одна сторона надає адміністративні послуги на підставі законодавства, яке уповноважує або зобов`язує надавати такі послуги виключно суб`єкта владних повноважень, і спір виник у зв`язку із наданням або ненаданням такою стороною зазначених послуг; або хоча б одна сторона є суб`єктом виборчого процесу або процесу референдуму і спір виник у зв`язку із порушенням її прав у такому процесі з боку суб`єкта владних повноважень або іншої особи;
Пунктом 5 частини 1 статті 4 КАС України встановлено, що адміністративне судочинство - діяльність адміністративних судів щодо розгляду і вирішення адміністративних справ у порядку, встановленому цим Кодексом.
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 4 КАС України, суб`єкт владних повноважень - орган державної влади (у тому числі без статусу юридичної особи), орган місцевого самоврядування, їх посадова чи службова особа, інший суб`єкт при здійсненні ними публічно-владних управлінських функцій на підставі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень, або наданні адміністративних послуг.
Необхідною ознакою суб`єкта владних повноважень є здійснення ним публічно-владних управлінських функцій. Ці функції суб`єкт має виконувати саме в тих правовідносинах, у яких виник спір.
Аналіз зазначених положень КАС України свідчить про те, що до юрисдикції адміністративних судів належать, зокрема, саме спори фізичних чи юридичних осіб з суб`єктом владних повноважень - органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), прийнятих або вчинених ними під час здійснення владних управлінських функцій, крім спорів, для яких законом установлений інший порядок судового вирішення.
Тобто, в ході розгляду справи судом адміністративної юрисдикції повинна бути надана правова оцінка саме рішенням, діям чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень, прийнятих чи вчинених ним на виконання владних управлінських функцій та які, на думку місцевого суду, порушують права та законні інтереси заявника.
Кодексом адміністративного судочинства України не передбачено повноважень адміністративних судів встановлювати будь-які факти, які породжують виникнення, зміну чи припинення в подальшому прав чи обов`язків заявника.
Твердження суду першої інстанції про те, що вимоги заявниці направлені на підтвердження за нею певного соціально-правового статусу щодо призначення та виплати соціальної допомоги сім`ї військовослужбовця, що відповідно, за своїм предметом та можливими правовими наслідками пов`язані з публічно-правовими відносинами заявника з державою не є правильними, оскільки встановлення факту, що має юридичне значення не є позовною вимогою та не породжує зобов`язань, а лише є встановленням факту, який може підтвердити родинні відносини між фізичними особами.
Судова колегія зауважує, що чинне законодавство не передбачає іншого порядку підтвердження цього факту, а його встановлення не пов`язується з вирішенням спору, а є необхідним для подальшого подання заявником документів з метою скористатись своїм правом на отримання соціальних виплат (допомоги).
Відомостей, які б спростували викладені заявником обставини та свідчили про наявність у справі спору про право у сфері публічно-правових відносин, у суду першої інстанції на момент відмови у відкритті провадження у справі не було, тому висновок суду про відмову у відкритті провадження є необґрунтованим та передчасним.
Посилання суду першої інстанції на правові висновки Верховного Суду викладених у постанові від 22 березня 2023 року по справі № 290/289/22-ц не є релевантними обставинам даної справи, оскільки у вказаній справі, яка була переглянута Верховним Судом, встановлювався факт спільного проживання чоловіка та дружини для підтвердження певного соціального статусу заявника, необхідного для отримання одноразової грошової допомоги. Тобто, правовідносини, які є предметом встановлення у вказаних справах, не є тотожними.
Відповідно до пункту 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на викладене апеляційний суд дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржена ухвала суду, відповідно до вимог ст. 379 ЦПК України, - скасуванню з одночасним направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апеляційної скарги спростовують висновок суду, обгрунтовано вказують про неправильне застосування судом першої інстанції норм процесуального права, яке призвело до неправильного вирішення питання пов`язаного з відкриттям провадження у справі.
Колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що ухвала суду першої інстанції постановлена без додержанням норм процесуального права, тому відповідно до ст. 379 ЦПК України, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 367, 374, 379, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – задовольнити.

Ухвалу Новоархангельського районного суду Кіровоградської області від 13 липня 2023 року – скасувати.

Справу №394/549/23 за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи - Управління соціального захисту населення Голованівської районної військової адміністрації Кіровоградської області, Новоархангельський відділ державної реєстрації актів цивільного стану в Голованівському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) про встановлення факту родинних відносин направити до Новоархангельського районного суду Кіровоградської області для продовження розгляду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови у випадку, передбаченому ст.389 ЦПК України.

       Головуючий суддя Л. М. Дьомич
       Судді А.М. Головань
О.Л. Дуковський