П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

25 січня 2024 р.	м. Одеса	Справа № 420/2845/23	
Перша інстанція: суддя Єфіменко К.С.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі: 
Головуючого:          Градовського Ю.М.
суддів:          Бітова А.І.,
          Танасогло Т.М.
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 березня 2023р. по справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «КРУПЯНИЙ ДВІР» до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішень,-
В С Т А Н О В И Л А:
У лютому 2023р. ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР» звернулося до суду із позовом до Одеської митниці, у якому просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів: №UA500500/2022/200290/2 від 29.10.2022р.; №UA500500/2022/200294/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200296/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200341/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200340/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200342/2 від 13.11.2022р.;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань сплачений судовий збір у розмірі 4 150,18грн.;
- стягнути за рахунок бюджетних асигнувань витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 15 500грн..
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначив, що між ним та Компанією YAYLA AGRO GIDA SAN. Ve TIC.A.S. (Туреччина) було укладено контракт за №IMP-26/09/2022 від 26.09.2022р., відповідно до якого продавець поставляє Круглий коротко зернистий білий рис 1 ґатунку китайського походження у розмірі 264 метричних тон за ціною 670дол. США за метричну тону.
В подальшому, з метою здійснення митного оформлення товарів ним було подано митні декларації: за №UA500500/2022/039660, за №UA500500/2022/039659, за №UA500500/2022/039457, за №22UA500500041788U2, за №22UA500500041789U1, за №22UA500500041790U4, в яких митна вартість товару була визначена за ціною рахунка-фактури (інвойсу), разом  із   підтверджуючими   документами. Проте, декларантом було отримано рішення про коригування митної вартості за №UA500500/2022/200290/2 від 29.10.2022р.; №UA500500/2022/200294/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200296/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200341/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200340/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200342/2 від 13.11.2022р., якими було скоригована митна вартість товарів, а саме, на підставі аналізу баз даних ПІК «Інспектор» та ЄАІС митного органу. 
Позивач вважає, що митним органом протиправно, в порушення норм ст.57 МК України та за наявності усіх документів, які підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару, здійснено визначення митної вартості товару, який ввозиться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту за другорядним методом - резервним. Внаслідок цього було прийнято оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. 
Позивач зазначає, що посадові особи митного органу безпідставно поставили під сумнів весь поданий йому пакет документів і необґрунтовано витребували додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованого товару.
На підставі вказаного, застосування резервного методу для визначенні митної вартості товару сторона позивача вважає протиправним та необґрунтованим.
Посилаючись на зазначене просив позов задовольнити.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 27 березня 2023р. адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправними та скасовано рішення Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про коригування митної вартості товарів: №UA500500/2022/200290/2 від 29.10.2022р.; №UA500500/2022/200294/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200296/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200341/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200340/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200342/2 від 13.11.2022р..
Стягнуто з Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) на користь ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР» судовий збір у розмірі 4 150,18грн..
В апеляційній скарзі митний орган, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Задовольняючи адміністративний позов, суд першої інстанції виходив з того, що митний орган приймаючи оскаржувані рішення діяв з порушенням норм митного законодавства України, оскільки товариством надано усі необхідні документи для розмитнення товару, а митницею не надано їм належної оцінки та протиправно визнано, що представлені документи не підтверджують митну вартість товару за ціною договору.
Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи під час апеляційного розгляду, що 26.09.2022р. між ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР» та YAYLA AGRO GIDA SAN. VE ТІС. A.S. (Туреччина) було укладено Контракт за №ІМР-26/09/2022, відповідно до умов якого Продавець зобов`язується в порядку та на умовах, визначених додатковими угодами та/або рахунками-фактурами, постачати та передавати у власність Покупцю харчові продукти, а покупець – приймати та оплачувати вказаний товар.
Згідно п.1.2. Контракту найменування Товару та Кількість: Круглий коротко зернистий білий рис 1 ґатунку китайського походження, код УКТЗЄД 1006309200, у розмірі 264 (двісті шістдесят чотири) метричних тон за ціною 670дол.США за метричну тону; згідно до Специфікації якості №1, яка є невід`ємною частиною цього Контракту.
Відповідно до пп.2.1., 2.2. Контракту загальна вартість товару, що підлягає поставці за цим Контрактом становить 176 880дол.США. Ціна за товар (включаючи упаковку і маркування) встановлюється в доларах США та визначається Сторонами згідно до FCA Мерсін, Туреччина умов поставки (Інкотермс 2020).
За умовами п.п.4.1.,4.4. Контракту Покупець сплачує 100% від загальної суми Контракту за кількість Товару перед його відвантаженням згідно до кількості товару у інвойсі. Часткова сплата дозволяється. Покупець сплачує товар в доларах США шляхом перечислення грошових коштів згідно банківських реквізитів Продавця.
На виконання умов Контракту Продавцем було узгоджено постачання 6 партій товару, по цінам, вказаним в рахунках-фактурах (інвойсах). Позивачу виставлено 6 інвойсів, відповідно до яких, загальна вартість товару становить 88 440дол.США, з яких:
- по інвойсу №YTR680-1 від 19.10.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR680-2 від 19.10.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR680-3 від 19.10.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR708-1 від 2.11.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR708-2 від 2.11.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR708-3 від 2.11.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США.
Відповідно до вищевказаного контракту та інвойсів позивач сплатив на розрахунковий рахунок контрагента 88 440дол.США, що підтверджується двома SWIFT платежами з сумами по 44 220дол.США в кожній, в призначенні яких зазначено: «PREPAYMENT FOR RICE ACC. CONTRACT IMP-26/09/2022 FROM 26/09/2022 (70: Remittance Information).
Відповідно до платіжного доручення в іноземній валюті від 18.10.2022р. та 1.11.2022р., вказані інвойси були оплачені повністю. Призначенням платежу за даною оплатою є – передплата за рис відповідно до контракту №IMP-26/09/2022 від 26.09.2022р..
В подальшому, з метою здійснення митного оформлення товарів ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР» було подано митні декларації: №UA500500/2022/039660, №UA500500/2022/039659, №UA500500/2022/039457, №22UA500500041788U2, №22UA500500041789U1, №22UA500500041790U4.
На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення Декларант надав митному органу разом з декларацією наступні документи: рахунок-фактуру (інвойс); декларація про походження товар; банківські документи (платіжне доручення в іноземній валюті); зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів.
Проте, митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів: №UA500500/2022/200290/2 від 29.10.2022р.; №UA500500/2022/200294/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200296/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200341/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200340/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200342/2 від 13.11.2022р. встановлено (п.33), що наявні розбіжності у наданих декларантом документах.          Так, як вбачається із матеріалів справи, що відповідно до рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2022/200290/2 від 29.10.2022р. за МД №UA500500/2022/039457 від 28.10.2022р. встановлено (п.33), що наявні розбіжності у наданих декларантом документах, а саме:
1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;
2) У інвойсі від 19.10.2022р. №YTR680-2 зазначено що за поставкою була здійснена оплата у розмірі 14 740дол.США, що не відповідає сумі зазначеній в банківському платіжному документу б/н від 18.10.2022р. – 44 220дол.США.
Так, згідно рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2022/200294/2 від 31.10.2022р. за МД №UA500500/2022/039660 від 31.10.2022р. встановлено (п.33), що наявні розбіжності у наданих декларантом документах, а саме:
1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.
Згідно п.2.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 26.09.2022р. №IMP26/09/2022 ціна за товар включає упаковки та маркування товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.
2) У банківському платіжному документі від 18.10.2022р. №б/н відсутнє посилання на рахунок-фактуру від 19.10.2022р. YTR680-3 що не дає змогу ідентифікувати що даний платіж був зроблений за дану партію товару.
3) У прайс-листі від 5.10.2022р. запропонована ціна на «round short grain white rice 1st grade of Chinese origin», але за інвойсом від.19.10.2022р. YTR680-3 товаром є «round grain white rice 1st grade of Chinese origin».
Так, згідно рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2022/200296/2 від 31.10.2022р. за МД №UA500500/2022/039659 від 31.10.2022р. встановлено (п.33), що наявні розбіжності у наданих декларантом документах, а саме:
1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.
Згідно п.2.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 26.09.2022р. №IMP26/09/2022 ціна за товар включає упаковки та маркування товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.
2) У банківському платіжному документі від.18.10.2022р. №б/н відсутнє посилання на рахунок-фактуру від 19.10.2022 YTR680-1 що не дає змогу ідентифікувати що даний платіж був зроблений за дану партію товару.
3) У прайс-листі від 5.10.2022р. запропонована ціна на «round short grain white rice 1st grade of Chinese origin», але за інвойсом від 19.10.2022р. YTR680-1 товаром є «round grain white rice 1st grade of Chinese origin».
Так, згідно рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2022/200341/2 від 13.11.2022р. за МД №22UA500500041788U2 від 13.11.2022р. встановлено (п.33), що наявні розбіжності у наданих декларантом документах, а саме: 
1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.
Згідно п.2.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 26.09.2022р. №IMP26/09/2022 ціна за товар включає упаковки та маркування товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.
2) У банківському платіжному документі від 1.11.2022р. №б/н відсутнє посилання на рахунок-фактуру від 2.11.2022р. YTR708-2 що не дає змогу ідентифікувати що даний платіж був зроблений за дану партію товару.
3) У прайс-листі від 26.09.2022р. Б/Н запропонована ціна на «round short grain white rice 1st grade of Chinese origin», але за інвойсом від 2.11.2022р. YTR708-2 товаром є «round grain white rice 1st grade of Chinese origin».
4) В банківському платіжному документі від 1.11.2022р. №б/н вказана інша сума ніж вказана в рахуноку-фактурі від 2.11.2022р. YTR708-2. 
Так, згідно рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2022/200340/2 від 13.11.2022р. за МД №22UA500500041789U1 від 13.11.2022р. встановлено (п.33), що наявні розбіжності у наданих декларантом документах, а саме:
1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару;
2) У інвойсі від 2.11.2022р. №YTR708-1 зазначено що за поставкою була здійснена оплата у розмірі – 14 740дол.США, що не відповідає сумі зазначеній в банківському платіжному документу № б/н від 1.11.2022р. 44 220дол.США.
Так, згідно рішення про коригування митної вартості товарів №UA500500/2022/200342/2 від 13.11.2022р. за МД №22UA500500041790U4 від 13.11.2022р. встановлено (п.33), що наявні розбіжності у наданих декларантом документах, а саме:
1) відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 МК України, при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.
Згідно п.2.2 зовнішньоекономічного договору (контракту) від 26.09.2022р. №IMP26/09/2022 ціна за товар включає упаковки та маркування товару. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутні дані щодо даної складової митної вартості товару, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самого товару.
2) У банківському платіжному документі від 1.11.2022р. №б/н відсутнє посилання на рахунок-фактуру від 2.11.2022р. YTR708-3 що не дає змогу ідентифікувати що даний платіж був зроблений за дану партію товару.
3) У прайс-листі від 26.09.2022р. Б/Н запропонована ціна на «round short grain white rice 1st grade of Chinese origin», але за інвойсом від 26.10.2022р. YTR695-2 товаром є Документ сформований в системі «round grain white rice 1st grade of Chinese origin».
4) В банківському платіжному документі від 1.11.2022р. №б/н вказана інша сума ніж вказана в рахунку-фактурі від 2.11.2022р. YTR708-3.
Не погодившись з висновками митного органу про наявність розбіжностей в поданих товариством для митного оформлення документах, вважаючи рішення про коригування заявленої митної вартості протиправними, та такими що не ґрунтуються на вимогах митного законодавства та підлягають скасуванню, позивач звернувся в суд із відповідним позовом.
Перевіряючи правомірність та законність оскаржуваних рішень митного органу про коригування митних вартості товарів, з урахуванням підстав, з якими позивач просить його скасувати, судова колегія виходить з наступного.
Приписами ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Положеннями ч.1 ст.51 МК України передбачено, що митна вартість товарів, що переміщується через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до ст.52 МК України, з`явлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати органу доходів і зборів достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання органом доходів і зборів заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення органу доходів і зборів щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність органу доходів і зборів щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від органу доходів і зборів інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від органу доходів і зборів надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.
У випадках, визначених цим Кодексом, для з`явлення митної вартості товарів, що переміщуються через митний кордон України відповідно до митного режиму імпорту, органу доходів і зборів, який проводить митне оформлення цих товарів, разом з митною декларацією та іншими необхідними для митного оформлення зазначених товарів документами в установленому порядку подається декларація митної вартості.
Декларація митної вартості подається у разі: 1) якщо до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються витрати, зазначені у частині десятій статті 58 цього Кодексу, і якщо вони не включалися до ціни; 2) якщо з ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, виділено витрати, зазначені у частині одинадцятій статті 58 цього Кодексу; 3) якщо покупець та продавець пов`язані між собою.
В інших випадках декларація митної вартості подається за власним бажанням декларанта або уповноваженої ним особи.
Декларація митної вартості не подається, у тому числі у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, у разі декларування партій товарів, митна вартість яких не перевищує 5 000 євро.
У декларації митної вартості наводяться відомості про метод визначення митної вартості товарів, числове значення митної вартості товарів та її складових, умови зовнішньоекономічного договору, що мають відношення до визначення митної вартості товарів, та надані документи, що підтверджують зазначене.
Відомості, зазначені у частині восьмій цієї статті, є відомостями, необхідними для митних цілей.
Форма декларації митної вартості та правила її заповнення встановлюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.
З`явлення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України в режимах, відмінних від режиму імпорту, здійснюється при декларуванні цих товарів шляхом з`явлення в митній декларації відомостей про числове значення їх митної вартості та про документи, що його підтверджують.
Згідно ст.53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
У разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів, крім документів, зазначених у частинах другій та третій цієї статті, подає (за наявності) такі документи: 1) виписку з бухгалтерських та банківських документів покупця, що стосуються відчуження оцінюваних товарів, ідентичних та/або подібних (аналогічних) товарів на території України; 2) довідкову інформацію щодо вартості у країні-експортері товарів, що є ідентичними та/або подібними (аналогічними) оцінюваним товарам; 3) розрахунок ціни (калькуляцію).
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
У відповідності до ч.2 ст.54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється органом доходів і зборів шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Аналізуючи наведені правові норми, судова колегія зазначає, що митні органи мають право витребовувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Приписами ч.3 ст.54 МК України визначено, що за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст.55 цього Кодексу.
За правилами ст.55 МК України, письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості у митному органі вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.
У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу. Строк дії таких гарантій не може перевищувати 90 календарних днів з дня випуску товарів.
Протягом 80 днів з дня випуску товарів декларант або уповноважена ним особа може надати митному органу додаткові документи для підтвердження заявленої ним митної вартості товарів, що декларуються.
У разі надання декларантом або уповноваженою ним особою додаткових документів митний орган розглядає подані додаткові документи і протягом 5 робочих днів з дати їх подання виносить письмове рішення щодо визнання заявленої митної вартості та скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості або надає обґрунтовану відмову у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів. У такому випадку надана фінансова гарантія відповідно повертається (вивільняється) або реалізується в порядку та у строки, визначені цим Кодексом.
Якщо митний орган протягом строку, зазначеного у частині дев`ятій цієї статті, не надає обґрунтованої відмови у визнанні заявленої митної вартості з урахуванням додаткових документів, вважається, що декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість товарів визначено правильно. У такому випадку митний орган скасовує рішення про коригування заявленої митної вартості, а надана фінансова гарантія повертається (вивільняється) у порядку та строки, визначені цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 - 2 ст.57 МК України, визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) па основі додавання вартості (обчислена вартість); і) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться па митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції").
За правилами ч.1, 2 ст.64 МК України, у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GАТТ). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися па раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Зокрема, аналізуючи наведені в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товару: №UA500500/2022/200290/2 від 29.10.2022р.; №UA500500/2022/200294/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200296/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200341/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200340/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200342/2 від 13.11.2022р., обставини, котрі слугували підставою для його винесення, а також доводи, аргументи учасників справи, у їх сукупності, судова колегія виходить з наступного.
Так, у рішенні про коригування заявленої митної вартості у разі використання митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, орган доходів і зборів повинен зазначити реквізити таких декларацій, а також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися органом доходів і зборів при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням другорядного методу - за ціною щодо подібних (аналогічних) товарів.
При обґрунтуванні неможливості застосування певних другорядних методів орган доходів і зборів повинен конкретизувати підстави незастосування цих методів, навести у рішенні про коригування митної вартості товарів порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за такими другорядними методами, як за ціною договору щодо ідентичних товарів, за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, на основі віднімання вартості, резервний метод.
Натомість, у п.33 оскаржуваного рішення, у якому мають бути викладені обставини прийняття рішення, зазначено лише посилання на митні декларації, в порівняння з якими співставлялась вартість товару. Визначити який саме товар переміщувався через митний кордон за вказаною декларацією, та на підставі яких документів визначалась вартість товару відповідно не є можливим.
В оскаржуваному рішенні митним органом також зазначено, що в результаті проведеної оцінки митної декларації обрано другорядний метод визначення митної вартості, у зв`язку із чим проведено аналіз баз даних АСМО «Інспектор» та ЄАІС Держмитслужби України, проте судова колегія не може перевірити ці дані за відсутністю такої інформації в поданих доказах.
Згідно приписів п.2,4 ч.2 ст.55 МК України, прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути па ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Що стосується посилань контролюючого органу у рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з баз даних АСМО “Інспектор”, ЄАІС Держмитслужби України, то судова колегія вважає такі посилання необґрунтованими, оскільки означені відомості у жодному разі не можуть слугувати підставою для заниження митної вартості товарів, у разі наявності у декларанта всіх необхідних документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару за ціною договору.
До того ж, колегія суддів зазначає, що Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС) ДФС (Держмитслужби) України закрита для вільного доступу, що позбавляє декларанта можливості перевірити наявну у ній інформацію, а також в ЄАІС ДФС України відсутня інформація про коригування заявленої митної вартості товарів, та інформація щодо судових рішень із питань визначення митної вартості товарів та методів її визначення, а тому така інформаційна база не містить усіх об`єктивних даних щодо імпортованих в Україну товарів, які підтверджуються документально та підлягають обчисленню.
Верховним Судом у відповідних постановах неодноразово акцентовано, що формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС ДФС України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України, не передбачено.
Що стосується тверджень митного органу у всіх оскаржуваних рішеннях про те, що відповідно до пп.в) п.2 ч.10 ст.58 МК України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті додається така складова митної вартості, як вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, то судова колегія зазначає наступне.
Як встановлено вище, що 26.09.2022р. між ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР» та YAYLA AGRO GIDA SAN. VE ТІС. A.S. (Туреччина) було укладено Контракт за №ІМР-26/09/2022.
Згідно п.1.3 контракту умови поставки (Інкотермс 2020) FCA Мерсін Туреччина.
Відповідно до п.4.1 платіж за цим контрактом здійснюється на умовах 100% авансування відповідно до Інвойсу після відвантаження товару.
Відповідно до умов FCA всі витрати, пов`язані з експортом до моменту поставки, оплачує продавець (мита, митне оформлення і інше). Продавець зобов`язаний за власний рахунок забезпечити пакування та маркування товару, необхідне для перевезення товару.
Отже, з поданих до митного оформлення документів вбачається відсутність додаткових витрат на упаковку чи використання пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із упакуванням (упаковка включена у ціну товару), а відтак витрати на пакування не є складовими митної вартості та не підлягають додаванню позивачем з метою визначення митної вартості товару та не можуть вплинути на правильність визначення митної вартості.
Щодо посилань митного органу на те, що у банківському платіжному документі не зазначено номер інвойсу, розбіжності в контракті в значення кількості і вартості товару в цифровому написанні та написаному в дужках словами, помилкове зазначення в митній декларації країни відправлення номеру інвойсу, суд зазначає, що вказані неточності ніяким чином не впливають на ціну товару, що передбачена контрактом та не свідчить про неможливість визначення числового значення складових митної вартості товару, поставленого позивачу за наданими до митного органу документами.
Поряд з цим, колегія суддів звертає увагу на те, що надані до митного органу документи містять усі необхідні відомості, які надають можливість визначити за яким контрактом та партією здійснюється митне оформлення товару.
Що стосується тверджень апелянта про те, що у інвойсі від 2.11.2022р. за №YTR708-1 зазначено що за поставкою була здійснена оплата у розмірі 14 740дол.США, що не відповідає сумі зазначеній в банківському платіжному документу № б/н від 1.11.2022р. 44 220дол.США, то судова колегія зазначає наступне.
Як вбачається із матеріалів справи, що на виконання Контракту Продавцем було узгоджено постачання 6 партій товару, по цінам, вказаним в рахунках-фактурах (інвойсах). Позивачу виставлено 6 інвойсів, відповідно до яких, загальна вартість товару становить 88 440дол.США, з яких:
- по інвойсу №YTR680-1 від 19.10.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR680-2 від 19.10.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR680-3 від 19.10.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR708-1 від 2.11.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR708-2 від 2.11.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США;
- по інвойсу №YTR708-3 від 2.11.2022р., вартість товару становить 14 740дол.США.
Відповідно до вищевказаного контракту та інвойсів позивач сплатив на розрахунковий рахунок контрагента 88 440дол.США, що підтверджується двома SWIFT платежами з сумами по 44 220дол.США в кожній, в призначенні яких зазначено: «PREPAYMENT FOR RICE ACC. CONTRACT IMP-26/09/2022 FROM 26/09/2022 (70: Remittance Information).
Тобто, митний орган фактично залишив поза увагою документи, надані декларантом для митного оформлення товару. При цьому надані митному органу документи є належними та в повній мірі відповідають вимогам МК України до документів, які підтверджують митну вартість товарів, однак останні не тільки не спростовані митним органом, але й взагалі залишені без уваги.
Враховуючи вищевикладене, судова колегія погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що позивачем надано до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) відповідні документи, які підтверджують митну вартість товарів за митною декларацією, у відповідності до положень ч.2 ст.53 МК України та які не містять розбіжності, оскільки вони містять всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару.
Разом з тим, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
У відповідності до п.2,4 ч.2 ст.55 МК України, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Між тим, спірне рішення про коригування митної вартості товарів такої інформації не містить, що не дає підстав вважати його обґрунтованим та мотивованим у контексті положень пп.2,4 ч.2 ст.55 МК України.
Отже, беручи до уваги вищевикладене, а також те, що основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару, судовою колегією встановлено, що ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР», з метою підтвердження митної вартості товару, до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) надано документи, які містять необхідну інформацію про товар, та його ціну. Натомість, суб`єктом владних повноважень не доведено, що подані декларантом документи для визначення митної вартості товару свідчать, що митна вартість товару занижена, як і не доведено неможливість визначення митної вартості за ціною договору, та необхідність застосування додаткового методу визначення митної вартості товару.
З урахуванням викладеного, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позовних вимог ТОВ «КРУПЯНИЙ ДВІР», визнання протиправним та скасування рішень Одеської митниці про коригування митної вартості товарів за №UA500500/2022/200290/2 від 29.10.2022р.; №UA500500/2022/200294/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200296/2 від 31.10.2022р.; №UA500500/2022/200341/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200340/2 від 13.11.2022р.; №UA500500/2022/200342/2 від 13.11.2022р..
В доводах апеляційної скарги апелянт посилається на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті.
За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.311, 315, 316, 322 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Одеської митниці – залишити без задоволення
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 27 березня 2023р. – залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків встановлених п.2 ч.5 ст.328 КАС України.

           Головуючий:                                                                      Ю.М. Градовський

                                                                             
          Судді:                                                                        А.І. Бітов                                          

                                                            

                                                                                         Т.М. Танасогло