ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 644/9677/23                                                                                   Головуючий 1 інстанції – Шевченко С.В.
Провадження № 33/818/498/23                                                Суддя суду апеляційної інстанції – Курило О.М.
Категорія: ст.173 КУпАП 
ПОСТАНОВА
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
21 лютого 2024 року Харківський апеляційний суд у складі: судді судової палати з розгляду кримінальних справ Курила О.М., при секретареві Ковері Р.М., з участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 , за умови, що останній взяв захист своїх інтересів на себе, за умови, що всі учасники належним чином повідомлені про розгляд даної справи і ні від кого з них не надійшло заяв чи клопотань про відкладення розгляду справи з поважних причин, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові, справу за апеляційною скаргою правопорушника  ОСОБА_1  на постанову Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.01.2024 року, -
ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Постановою Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.01.2024 року ОСОБА_1 , визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в дохід держави в розмірі трьох неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 (п`ятдесят одну) грн.
Стягнуто з  ОСОБА_1 судовий збір в сумі 536,80 (п`ятсот тридцять шість вісімдесят) гривень на користь держави.
З постанови Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.01.2024 рокувбачається, що 29 жовтня 2023 року близько 09 години 30 хвилин ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 , на першому поверсі під`їзду №3 влаштував конфлікт з сусідкою ОСОБА_2 , в ході якого гучно себе поводив, ображав нецензурною лайкою, чим скоїв дрібне хуліганство.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

На вказану постанову правопорушник подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.01.2024 року та прийняти нову постанову, якою закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Зазначає, що в постанові суду першої інстанції згадується, що його син вдарив ОСОБА_2 палицею по спині, однак це неправдива інформація, оскільки в цей час він був в центрі міста, а саме на перехресті вул.Пушкінської,42 та вул.Маршала Бажанова,1 та робив оплату у кафе, що підтверджується квитанцією з банку та іншими доказами, долученими до апеляційної скарги.
Вказує, що судом взято до уваги свідчення ОСОБА_3 , яка за місяць до цього скоїла правопорушення щодо його сина, а саме пошкодила автівку, тому вважає її покази неправдивими.
Просить звернути увагу, що протокол про адміністративне правопорушення серії ВАВ №552392 від 14 листопада 2023 року було складено не в день можливого правопорушення (29.10.2023), а через значний проміжок часу після скоєного.
Апелянт наголошує, що ні він, ні члени його родини не вчиняли вказаного правопорушення, тому вважає, що провадження підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення. 
Разом з апеляційною скаргою ОСОБА_1 заявляє клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, мотивуючи це тим, що 08.01.2024 ним до суду першої інстанції було подане клопотання про перенесення розгляду справи за станом здоров`я, оскільки він проходив лікування, тому очікував повістку на іншу дату. Не отримавши нового виклику, ОСОБА_1 вирішив сходити до суду першої інстанції, там дізнався, що справу вже було розглянуто. Вже 02.02.204 він на пошті отримав постанову Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.01.2024 року. Просить врахувати те, що він не був проінформований про розгляд справи за його відсутності, тому вважає, що строк на апеляційне оскарження пропущений з поважних причин та просить його поновити.

Позиції учасників судового апеляційного провадження.

У судове засідання з`явився  ОСОБА_1 , якийпідтримав свою апеляційну скаргу і просив її задовольнити. Апелянт пояснив, що не зміг надати свої пояснення в суді першої інстанції, оскільки перебував в той час у лікарні. 
Просив звернути увагу на те, що ОСОБА_2 поводила себе агресивно, висловлювалася нецензурною лайкою. Пояснив, що ОСОБА_3 не була присутня під час конфлікту, тому вважає, що на її показах не може ґрунтуватись рішення суду.
Потерпіла ОСОБА_2 про дату та час розгляду апеляційної скарги була повідомлена належним чином шляхом направлення повідомлення про виклик до суду, яке було нею отримане, що підтверджується довідкою про доставку SMS-повідомлення, проте у судове засідання не з`явилась.
Відповідно до ч.4 ст.294 КУпАП апеляційний перегляд здійснюється протягом 20 днів з дня надходження справи до суду. 
Згідно з ч.6 ст.294 КУпАП неявка в судове засідання осіб, які беруть участь у провадженні не є перешкодою для розгляду справи.
Поряд з цим, відповідно до ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року, суди застосовують рішення Європейського суду з прав людини як джерело права. Дотримуючись вимог вищенаведеного закону суд апеляційної інстанції бере до уваги наступну практику Європейського суду з прав людини.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням пункту 1 статті 6 даної Конвенції.
Верховним Судом в пункті 34 постанови від 12 березня 2019 року по справі №910/9836/18 також зазначено, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й для осіб, які беруть участь у справі.
Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07 липня 1989 року у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи вимоги ст.ст.268, 294 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності потерпілої.

Мотиви прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст.1 КУпАП).
Положення ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Згідно вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд повинен повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дати належну оцінку зібраним доказам. Зокрема, суд повинен з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи є винною особа в його вчиненні.
Статтею 294 КУпАП передбачено, що апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.
Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідальність за ст.173 КУпАП настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок – це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Ознакою об`єктивної сторони дрібного хуліганства є місце його вчинення, а саме – громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під`їзди, а також переходи, стадіони.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих – головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки правопорушника. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.
При розгляді адміністративних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушила особа своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.
Так, визнаючи ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суд першої інстанції послався на сукупність доказів, які були досліджені у повному обсязі, зокрема: протокол про адміністративне правопорушення від 14.11.2023 року; довідку ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області від 14.11.2023 року про результати розгляду ЄО №15470; заяву ОСОБА_2 ; письмові пояснення ОСОБА_2 ; довідку КНП «СКБЛ №25» ХМР; письмові пояснення свідка ОСОБА_3 .
Надавши оцінку зазначеним доказам, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.
Із вказаним висновком суду першої інстанції погоджується і апеляційний суд.
Апеляційний суд бере до уваги пояснення ОСОБА_1 про те, що неприязні стосунки із ОСОБА_2 могли бути спровоковані нею та пов`язані з тим, що вона поводила себе агресивно, дозволяла собі висловлюватися нецензурною лайкою. Крім того, ОСОБА_1 зазначив, що остання плюнула йому в обличчя та втекла з місця події.
Натомість твердження апелянта про те, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП,не приймаються до уваги апеляційним судом та спростовуються доказами, наявними в матеріалах справи та поясненнями учасників справи.
Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
У свою чергу, відповідно до вимог ст.33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
Згідно зі ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
Положення зазначеної статті відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративної відповідальності.
Апеляційний суд враховуючи обставини справи, зважаючи на особу порушника, обставини, за яких ним було вчинено правопорушення, а також те, що наслідки даного правопорушення не представляють суспільної небезпеки, не завдали значної шкоди державним чи суспільним інтересам, вважає за можливе обмежитись усним зауваженням, що буде відповідати меті адміністративного стягнення, визначеній ст.23 КУпАП.
Відповідно до ч.2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації або трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених ст.247 цього Кодексу.
На переконання апеляційного суду, застосування такого виховного заходу як усне зауваження буде достатнім для досягнення визначеної ст.23 КУпАП мети – виховного впливу та запобігання вчиненню нових правопорушень.
Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що постанову Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.01.2024 рокупро притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП необхідно змінити та звільнити його від адміністративної відповідальності за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Керуючись ст. ст. 1, 7, 25, 33, 38, 294, 295 КУпАП, суд-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання правопорушника про поновлення йому процесуального строку на апеляційне оскарження постанови суду першої інстанції, – задовольнити, поновивши вказаний строк як пропущений з поважних причин.
Постанову Орджонікідзевського районного суду м.Харкова від 09.01.2024 рокупо справі щодо  ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП в частині накладення адміністративного стягнення, – змінити. 
Апеляційну скаргу правопорушника, – задовольнити частково.
На підставі ст.22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення, звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитися усним зауваженням, яке оголосити йому в даному судовому засіданні.
В решті постанову суду першої інстанції залишити без змін.
Оскарження даної постанови в касаційному порядку у відповідності до ст.294 КУпАП не передбачено.

       Суддя Харківського апеляційного суду   О.М.Курило