УХВАЛА

26 березня 2024 року 
м. Київ

справа № 260/5469/23
адміністративне провадження № К/990/8798/24 
Верховний Суд у складі судді-доповідача Касаційного адміністративного суду Васильєвої І.А., перевіривши касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.10.2023 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2024 у справі №260/5469/23 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,

УСТАНОВИВ:
30.06.2023 ОСОБА_1 , через представника Андрейчука О.М. , звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Закарпатській області про визнання протиправним та скасування податкових повідомлень-рішень Головного управління ДПС в Закарпатській області від 19.09.2022 №0917341-2413-0704 та від 27.12.2022 №1740921-2413-0704.
Ухвалою Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.10.2023, залишеною без змін постановою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2024, відмовлено у задоволенні клопотання представника позивача про поновлення строку на звернення до суду; задоволено клопотання представника відповідача про залишення позовних вимог без розгляду; позов в частині вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 19.09.2022 №0917341-2413-0704 залишено без розгляду.
До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.10.2023 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2024 у справі №260/5469/23.
При вирішенні питання про відповідність касаційної скарги вимогам Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) судом встановлено наступне.
Верховний Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 328 КАС України у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміну заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені у пунктах 3, 4, 12, 13, 17, 20 частини 1 статті 294 цього Кодексу, зокрема про залишення позову (заяви) без розгляду, після їх перегляду в апеляційному порядку.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 330 КАС України у касаційній скарзі зазначається підстава (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 328 цього Кодексу підстави (підстав).
У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у частинах 2 і 3 статті 328 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).
В обґрунтування касаційної скарги скаржником вказано, що позивачем пропущено строк звернення до суду з поважних причин, відбулися зміни до судової практики щодо строку звернення до суду, Позивачем фактично не було допущено необґрунтованих зволікань для захисту своїх прав та інтересів шляхом звернення до суду з позовом, судами попередніх інстанцій було застосовано принцип надмірного формалізму, що призвело до винесення протиправних рішень про залишення частини позовних вимог без розгляду.
На думку скаржника, судами попередніх інстанцій не враховано:
постанову Верховного Суду від 29.09.2022 у справі №500/1912/22 щодо недопущення надмірного формалізму; 
пункт 52 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо зупинення перебігу строків на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19);
пункт 3 «Перехідних положень» КАС України, яким передбачено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення;
пункт 3 «Перехідних положень» КАС України згідно із Законом № 540-ІХ від 30.03.2020 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», яким визначено, що під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 47, 79, 80, 114, 122, 162, 163, 164, 165, 169, 177, 193, 261, 295, 304, 309, 329, 338, 342, 363 КАС України, а також інші процесуальні строки щодо зміни предмета або підстави позову, збільшення або зменшення розміру позовних вимог, подання доказів, витребування доказів, забезпечення доказів, а також строки звернення до адміністративного суду, подання відзиву та відповіді на відзив, заперечення, пояснень третьої особи щодо позову або відзиву, залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви, пред`явлення зустрічного позову, розгляду адміністративної справи, апеляційного оскарження, розгляду апеляційної скарги, касаційного оскарження, розгляду касаційної скарги, подання заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами продовжуються на строк дії такого карантину.
Постановою Кабінету Міністрів України №651 від 27.06.2023 було зазначено про відміну з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СОУГО- 19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2. З позовною заявою позивач звернувся 30.06.2023, тобто в день, коли діяли норми Закону №540-ІХ від 30.03.2020.
лист Торгово-промислова палата України від 28.02.2022 щодо засвідчення факту настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) з 24 лютого 2022 року через військову агресію російської федерації. 
Верховний Суд зазначає, що у касаційній скарзі скаржник повинен навести мотиви незгоди з судовим рішенням з урахуванням передбачених КАС України підстав для його скасування або зміни (статті 351-354 Кодексу) з вказівкою на конкретні висновки суду, рішення якого оскаржується, із одночасним зазначенням норм права (пункт, частина, стаття), які неправильно застосовані цим судом при прийнятті відповідного висновку. Касаційна скарга повинна містити посилання на конкретні порушення відповідної норми (норм) права чи неправильність її (їх) застосування. Скаржник повинен зазначити конкретні порушення, що є підставами для скасування або зміни судового рішення (рішень), які, на його думку, допущені судом при його (їх) ухваленні, та навести аргументи в обґрунтування своєї позиції.
Проте скаржником не обґрунтовано, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права судами попередніх інстанцій.
Заявником касаційної скарги не спростовано висновки судів попередніх інстанцій, що відповідно до правових висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 26.11.2020 по справі №500/2486/19, від 27.01.2022 у справі №160/11673/20, процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платник податків не використовував процедуру досудового вирішення спору (адміністративного оскарження), визначається частиною 2 статті 122 КАС України, становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
ОСОБА_1 звернувся із позовом до суду про скасування податкового повідомлення рішення від 19.09.2022 №0917341-2413-0704 30.06.2023, при цьому вищевказане податкове повідомлення рішення отримано позивачем 25.10.2022.
Судами не встановлено та позивачем не доведено про наявність будь-яких обставин, які не залежали від волі позивача та ускладнили звернення позивача до суду у визначений строк, отже реалізація позивачем права на звернення до суду з позовною заявою в межах строку звернення до суду, залежала виключно від нього самого, а нереалізація цього права зумовлена його власною поведінкою, тому причини пропуску строку, які наведені позивачем в заяві про поновлення строку звернення до адміністративного суду в частині вимог про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення рішення від 19.09.2022 року №0917341-2413-0704 визнано неповажними.
Відтак позовні вимоги в частині даного податкового повідомлення-рішення підлягали залишенню без розгляду відповідно до частини 3 статті 123 КАС України, якою передбачено, що якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
На час виникнення спірних правовідносин чинною була наступна редакція пункту 3 Розділу VI «Перехідні положення» КАС України: «Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), суд за заявою учасників справи та осіб, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки (у разі наявності у них права на вчинення відповідних процесуальних дій, передбачених цим Кодексом), поновлює процесуальні строки, встановлені нормами цього Кодексу, якщо визнає причини їх пропуску поважними і такими, що зумовлені обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином. Суд може поновити відповідний строк як до, так і після його закінчення. Суд за заявою особи продовжує процесуальний строк, встановлений судом, якщо неможливість вчинення відповідної процесуальної дії у визначений строк зумовлена обмеженнями, впровадженими у зв`язку з карантином.».
Норма закону в даній редакції встановлена статтею 3 Закону України від 18.06.2020 №  731-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо перебігу процесуальних строків під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».
Заявником касаційної скарги жодним чином не обґрунтовано причини зволікання звернення до суду з адміністративним позовом під час впровадження на території України карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) та не зазначено про наявність дійсних істотних перешкод чи труднощів для своєчасного подання адміністративного позову в цей період, які б були об`єктивними та не залежали від волевиявлення сторони.
Посилання скаржника на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 щодо засвідчення форс-мажорних обставин Верховний Суд вважає необґрунтованими, оскільки вони стосуються суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких(-го) настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких(-го) стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Враховуючи межі перегляду судом касаційної інстанції, визначені статтею 341 КАС України, суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
З урахуванням змін до КАС України, які набрали чинності 08.02.2020, суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, а тому відсутність у касаційній скарзі визначених законом підстав касаційного оскарження унеможливлює її прийняття та відкриття касаційного провадження.
Отже, перевіркою змісту поданої у цій справі касаційної скарги встановлено, що у ній не викладені передбачені частиною 4 статті 328 КАС України підстави для оскарження судових рішень в касаційному порядку.
Пунктом 4 частини 5 статті 332 КАС України встановлено, що касаційна скарга не приймається до розгляду і повертається суддею-доповідачем, якщо у касаційній скарзі не викладені передбачені цим Кодексом підстави для оскарження судового рішення в касаційному порядку.
За наведених обставин касаційну скаргу необхідно повернути особі, яка її подала.
Відповідно до вищенаведеного, керуючись статтями 328, 330, 332, 355, 359 КАС України,
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Закарпатського окружного адміністративного суду від 11.10.2023 та постанову Восьмого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2024 у справі №260/5469/23 повернути особі, яка її подала.
Копію ухвали про повернення касаційної скарги надіслати учасникам справи. Скаржнику надіслати копію ухвали про повернення касаційної скарги разом з касаційною скаргою та доданими до скарги матеріалами.
Роз`яснити, що повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до суду касаційної інстанції в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.

Суддя	І.А. Васильєва