П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

13 лютого 2024 р.	м. Одеса	Справа № 420/17945/23	

Перша інстанція: суддя Бжассо Н.В.,

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача – Шляхтицького О.І.,
суддів: Семенюка Г.В., Домусчі С.Д.,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі апеляційну скаргу Південного офіса Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2023 року у справі № 420/17945/23 за адміністративним позовом  Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області  до  Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, Південного офіса Держаудитслужби в особі  Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області  про визнання протиправним та скасування висновку, –

                                   ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог.

У липні 2023 року Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області звернулось до Одеського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом, у якому просило:
-   скасувати Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-03-02-012580-а від 28 червня 2023 року Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що за результатами проведеного відповідачем моніторингу закупівлі UA-2023-03-02-012580-а, посадовими особами складено Висновок щодо виявлених порушень у сфері в частині недотримання пункту 15 Особливостей та пункту 3 розділу І Порядку № 708, а саме: визначення предмету закупівлі за показником другої цифри національного класифікатора України ДК 021:2015 “Єдиний закупівельний словник”, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23.12.2015 № 1749. Представник позивача зазначає, що при визначенні предмета закупівлі керувався пунктом 3 розділу ІІ Порядку № 708, що відповідає вимогам законодавства.
Відповідач проти задоволення позову заперечував, надав до суду першої інстанції відзив на позовну заяву, у якому зазначив, що для визначення предмета закупівлі – поточний ремонт одночасно застосовуються умови пункту 3 розділу І та пункту 3 розділу ІІ Порядку № 708.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Одеський окружний адміністративний суд рішенням від 06 листопада 2023 року позов задовольнив.
Визнав протиправним та скасував Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-03-02-012580-а від 28 червня 2023 року Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області.
Стягнув з Південного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ 40477150) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області (код ЄДРПОУ: 03363772) судовий збір у розмірі 2 684,00 грн. (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири  гривні 00 копійок).

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, Південний офіс Держаудитслужби в особі  Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області подав апеляційну скаргу.
В апеляційній скарзі зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права, неповним з`ясуванням судом обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків суду обставинам справи, недоведеністю обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважав встановленими, у зв`язку з чим просить його скасувати та ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову відмовити.
Апелянт, мотивуючи власну правову позицію, акцентує на таких обставинах і причинах незаконності і необґрунтованості оскаржуваного судового рішення:
-  суд першої інстанції не врахував, що обставини справи № 160/9513/18 не є релевантними обставинам справи № 420/17945/23, а також те, що у справі № 640/26943/20 Верховний Суд за наявності аналогічного порушення та аналогічного зобов`язання з огляду на принцип пропорційності та враховуючи співмірність виявлених порушень і наслідків, встановлених оскаржуваним висновком, дійшов висновку, що контролюючий орган правомірно склав висновок, а касаційний перегляд оскаржуваних судових рішень не встановив достатніх правових підстав для його скасування;
-  суд першої інстанції при винесенні рішення неправильно застосував норми матеріального права, а саме: пункт 14 частини першої статті 1, частини сьомої та восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», та порушив норми процесуального права, а саме: частина п`ята статті 242 КАС України, стаття 246 КАС України в частині не надання оцінки аргументам відповідача.

Особи, що беруть участь у справі, про дату, час і місце судового розгляду були сповіщені належним чином від апелянта надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, позивач в судове засідання не з`явився, враховуючи що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів у відповідності до частини 2 статті 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутності сторін.
Згідно пункту 2 частини 1 статті 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.

Обставини справи.

Суд першої інстанції встановив, що 02.03.2023 Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області розмістило в електронній системі закупівель оголошення про проведення закупівлі послуги “Поточний ремонт (Аварійні, відновні роботи вулиць і доріг комунальної власності (по вул. Дунайська на розі вул. Торгова) у м. Ізмаїл Ізмаїльського району Одеської області) ДК 021:2015:45000000-7:Будівельні роботи та поточний ремонт.
28.06.2023, за результатами моніторингу закупівлі, Управіління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області склало висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-03-02-012580-а, згідно з яким, за результатами аналізу визначення предмета закупівлі встановлено порушення пункту 15 Особливостей та пункту 3 розділу І Порядку № 708.
З огляду на встановлене порушення, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення встановленого порушення у подальшому та протягом п?яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Вказані обставини сторонами не заперечуються, а отже є встановленими.

Висновок суду першої інстанції.

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що зобов`язання позивача у висновку щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, як акту індивідуальної дії суб`єкта владних повноважень, не відповідає вимогам щодо вмотивованості та зрозумілості вказаного рішення, оскільки Висновок від 28.06.2023 є неконкретизованим, не містить чітких вимог до рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу - порушень. 
Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, Закону України «Про публічні закупівлі».

Джерела права й акти їх застосування та оцінка суду.

За змістом частини 2 статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Надаючи оцінку правомірності дій та рішень органів владних повноважень, суд керується критеріями, закріпленими у статті 2 КАС України, які певною мірою відображають принципи адміністративної процедури, встановлюючи при цьому чи прийняті (вчинені) ним рішення (дії): на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» 26 січня 1993 року № 2939-XII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2939-XII), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Відповідно до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Положення № 43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Крім того, підпунктом 3 пункту 4 Положення № 43 закріплено, що Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Водночас, пунктом 7 Положення № 43 визначено, що Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
За змістом статті 5 Закону № 2939-XII контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон № 922-VIII, в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин, пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з частиною першою статті 4 Закону № 922-VIII планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг. Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель (далі - річний план).
Річний план та зміни до нього безоплатно оприлюднюються замовником в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня затвердження річного плану та змін до нього.
Пунктом 1 частини другої статті 4 Закону № 922-VIII визначено, що у річному плані повинна міститися інформація щодо найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія.
Частиною другою статті 21 Закону № 922-VIII передбачено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування).
В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.
Згідно з пунктом 3 розділу І Порядку № 708 предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 і 34 частини першої статті 1 Закону та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Пунктом 21 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що послуги - це будь-який предмет закупівлі, крім товарів і робіт, зокрема транспортні послуги, освоєння технологій, наукові дослідження, науково-дослідні або дослідно-конструкторські розробки, медичне та побутове обслуговування, найм (оренда), а також фінансові та консультаційні послуги, поточний ремонт.
Приписами частини шостої статті 8 Закону № 922-VIII передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У частині десятій статті 8 Закону № 922-VIII закріплено, що у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Аналіз наведених правових норм дає підстави для висновку, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.
Отже, з метою усунення виявленого під час моніторингу порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель у висновку міститься вимога зобов`язального характеру, яка є обов`язковою для виконання.
Як встановлено під час розгляду справи та підтверджено матеріалами справи, внаслідок проведеного відповідачем моніторингу закупівлі № UA-2023-03-02-012580-а, складено висновок від 28.06.2023, відповідно до якого контролюючий орган встановив порушення замовником пункту 15 Особливостей та пункту 3 розділу І Порядку № 708.
До таких висновків відповідач дійшов з огляду на те, що позивач визначив предмет закупівлі за показником другої цифри Єдиного закупівельного словника (код предмета закупівлі 45000000-7 «Будівельні роботи та поточний ремонт»), а не за показником четвертої цифри, як передбачено пунктом 3 розділу І Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 15 квітня 2020 року № 708, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 09 червня 2020 року за № 500/34783.
Відповідач констатував, що зазначене є порушенням пункту 15 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (в редакції яка діяла на час проведення закупівлі).
З огляду на встановлене порушення у констатуючій частині висновку про результати моніторингу процедури закупівлі викладено зобов`язання: «здійснити заходи щодо недопущення встановленого порушення у подальшому та протягом п 'яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
Щодо порушення визначення коду предмета закупівлі у річному плані закупівель та оголошенні про проведення відкритих торгів, колегія суддів зазначає, що відповідно до пункту 22 частини першої статті 1 Закону № 922-VIII предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Отже, предмет закупівлі визначається замовником самостійно, з урахуванням вимог Порядку № 708, який встановлює правила визначення замовником предмета закупівлі із застосуванням показників цифр основного словника національного класифікатора України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», а також особливості визначення предмета закупівлі для окремих товарів, робіт і послуг та Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства від 11 червня 2020 року № 1082 (далі - Порядок № 1082), який визначає процедуру розміщення інформації про публічні закупівлі, яка оприлюднюється на вебпорталі Уповноваженого органу у складі електронної системи закупівель, подання інформації, документів, звернень та скарг, одержання повідомлень через електронну систему закупівель.
Відповідно до розділу І Порядку № 708 предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 21 та 34 частин першої статті 1 Закону № 922-VIII та за показником четвертої цифри Єдиного закупівельного словника.
Отже, у разі здійснення закупівлі товарів і послуг під час розміщення інформації в річному плані закупівель замовник зазначає назву предмета закупівлі та код предмета закупівлі за четвертою цифрою Єдиного закупівельного словника.
Тобто при оприлюдненні оголошення про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель зазначається така інформація:
1) узагальнена назва закупівлі;
2) код предмета закупівлі відповідно до Єдиного закупівельного словника за показником четвертої цифри підтягується в оголошення автоматично (з річного плану);
3) конкретна назва предмета закупівлі;
4) ДК код товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.
Отже, щоб правильно визначити предмет закупівлі і так само правильно оприлюднити всю необхідну інформацію, необхідно керуватися Законом № 922-VIII, Порядком № 708 та Порядком № 1082.
Водночас,  в оголошенні міститься помилкова інформація в частині визначення предмету закупівлі послуг за показником четвертої цифри основного словника, адже замовником у оголошенні про проведення відкритих торгів визначено код предмета закупівлі 45000000-7 - «Будівельні роботи та поточний ремонт» за показником другої цифри національного класифікатора України ДК 021:2015 Єдиного закупівельного словника, затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, чим не дотримано вимоги пункту 3 розділу І Порядку № 708.
Колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що порушення замовником вимог пункту 3 розділу І Порядку № 708, які встановлені контролюючим органом, є достатньо формальними та стосуються оформлення замовником документів.
Проте, як зауважив Верховний Суд у постанові від 16.08.2023 у справі № 640/26943/20, що фактично такі недоліки (порушення замовником вимог пункту 3 розділу І Порядку № 708) є формальними недоліками, на які слід звернути замовнику увагу та не вчиняти їх в подальшому.
Наведене дає підстави для висновку, що зобов`язальна частина оскаржуваного висновку відповідає правовій позиції Верховного Суду у зазначеній вище справі, а саме  у зобов`язальній частині висновку відповідач з огляду на встановлене порушення законодавства у сфері публічних закупівель зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення встановленого порушення у подальшому та протягом п 'яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів».
Варто зауважити, що метою моніторингу процедури закупівлі є запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі»).
Частиною сьомою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено обов`язок органу державного фінансового контролю зазначити зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель у разі його (їх) виявлення.
За приписами частини восьмої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» законодавцем диспозитивно визначено варіанти правомірної поведінки замовника при усунені порушень, зазначених у висновку, зокрема, шляхом оприлюднення через електронну систему закупівель інформації та/або документів, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументованих заперечень до висновку, або інформації про причини неможливості усунення виявлених порушень. Тобто, саме замовник публічної закупівлі вправі визначати, яким чином він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
Отже, вчинення активних дій на виконання висновку від замовника вимагає частина восьма статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
З урахуванням наведеного суд першої інстанції безпідставно виснував, що Висновок від 28.06.2023 є неконкретизованим, не містить чітких вимог до рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу - порушень. 
Крім того, колегія суддів встановила, що матеріали справи не містять доказів, які б підтвердили звернення позивача до відповідача стосовно роз`яснення змісту спірного висновку з урахуванням приписів статті 8 Закону № 922-VIII.
Ба більше, відповідно до матеріалів справи позивач надав інформацію про усунення порушення зазначеного у Висновку від 28.06.2023, а саме: зобов`язався у подальшому дотримуватись норм чинного законодавства, зокрема Закону № 922-VIII, Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 та Порядку № 708 (а.с.18).
Аналіз вищевикладених обставин справи та норм Законів, надає право апеляційному суду зробити висновок, що оскаржуваний Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-03-02-012580-а від 28 червня 2023 року Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області є правомірним.
Зобов`язальна частина висновку за результатами моніторингу процедури закупівель UA-2023-03-02-012580-а фактично носить превентивний характер, є співмірною із виявленим порушенням, чіткою та зрозумілою.
Відповідно до статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
В ході розгляду справи позивач не довів суду ті обставини, на які він посилався в обґрунтування заявлених вимог, а відповідач надав суду належні докази на підтвердження своїх заперечень проти позову.
За таких обставин, колегія суддів доходить висновку, що судом першої інстанції при вирішенні справи неправильно застосовані норми матеріального права та порушені норми процесуального права, а тому, керуючись пунктом 4 частини 1 статті 317 КАС України, постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення, яким у задоволенні адміністративного позову слід відмовити.
Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Водночас положеннями статті 139 КАС України не регламентовано стягнення з позивача (у разі відмови у задоволенні позову) в порядку розподілу судових витрат сплаченого суб`єктом владних повноважень судового збору.
Аналогічна правова позиція висловлена в ухвалі  Великої Палати Верховного суду  від 29.04.2020, справа № 817/66/16 (11-185апп19).
Враховуючи наведене,  підстави для перерозподілу  судових витрат відсутні. 
Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, –

                                           ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Південного офіса Держаудитслужби в особі  Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області  - задовольнити.
          Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 06 листопада 2023 року у справі № 420/17945/23 – скасувати, ухвалити нову постанову, якою у задоволенні адміністративного позову Управління житлово-комунального господарства Ізмаїльської міської ради Ізмаїльського району Одеської області – відмовити.      
          Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач 		О.І. Шляхтицький	
Судді	  	С.Д. Домусчі    Г.В. Семенюк