РІВНЕНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 січня 2024 року 
м. Рівне

Справа № 949/1491/23
Провадження № 22-ц/4815/55/24

Рівненський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого Ковальчук Н. М.,
суддів: Боймиструка С. В., Шимківа С.С.
секретар судового засідання – Пиляй І. С.

учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 ,
відповідач – Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України»

розглянув у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» на рішення Дубровицького районного суду Рівненської області від 15 вересня 2023 року у складі судді Оборонової І. В., ухвалене в м. Дубровиця Рівненської області об 11 годині 48 хвилин, повний текст рішення складено 19 вересня 2023 року,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Свої позовні вимоги обґрунтовував тим, що відповідно до додаткової угоди до трудового договору, укладеного 03 квітня 2023 року між ДСГП «Ліси України» в особі генерального директора Лицура І.М. та директора філії «Висоцьке лісове господарство» ОСОБА_1 було укладено трудовий договір від 14 грудня 2022 року в новій редакції, згідно якого позивач наймається на посаду директора філії «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України» на строк з 15 грудня 2022 року по 19 грудня 2023 року з випробувальним строком на 3 місяці. Наказом т.в.о.генерального директора ДСГП «Ліси України» Ю.Болоховця від 22 травня 2023 року №1117 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 » за неналежне виконання посадових обов`язків (безконтрольність за відведенням і таксацією лісосік, порушенні законодавства при перерахунку рентної плати) ОСОБА_1 , директору філії «Висоцьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України», оголошено догану. Вважає оскаржуваний наказ про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності незаконним. Зазначає, що відповідачем було порушено як процедуру, строки притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, так і не обґрунтовано порушення ним посадових обов`язків, які б слугували причиною для накладення такого стягнення. Проте, відповідач в наказі обмежився загальними фразами без зазначення де, коли, ким та чи були взагалі допущені порушення щодо відведення і таксації лісосік, в чому виявилось порушення законодавства при перерахунку рентної плати, коли це мало місце, які наслідки це мало, чи заподіяна проступком шкода. При цьому зауважує, що складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Тому для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем, необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку, а невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності. Оскільки позивач належним чином виконував та виконує всі свої посадові обов`язки, притягнення його до дисциплінарної відповідальності є протиправним, а оскаржуваний наказ незаконним. Просив суд визнати незаконним та скасувати наказ т.в.о.генерального директора Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Юрія Болоховця від 22 травня 2023 року №1117 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким за неналежне виконання посадових обов`язків (безконтрольність за відведенням і таксацією лісосік, порушенні законодавства при перерахунку рентної плати) ОСОБА_1 , директору філії «Висоцьке лісове господарство «Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» оголошено догану.

Рішенням Дубровицького районного суду Рівненської області від 15 вересня 2023 року вказаний позов задоволено. Визнано незаконним та скасовано наказ т.в.о. генерального директора Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Юрія Болоховця від 22 травня 2023 року №1117 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким за неналежне виконання посадових обов`язків (безконтрольність за відведенням і таксацією лісосік, порушення законодавства при перерахунку рентної плати) ОСОБА_1 , директору філії «Висоцьке лісове господарство» Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» оголошено догану. Стягнуто з Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 1073,60 грн..

Рішення суду першої інстанції вмотивоване положеннями ст.ст. 147-149 КЗпП України, які регулюють підстави та порядок застосування дисциплінарного стягнення до працівника, зокрема, щодо обов`язку роботодавця викласти у наказі про накладення дисциплінарного стягнення нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи локального акта, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності, склад дисциплінарного проступку, а саме: дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків, та обґрунтоване встановленими обставинами справи, підтвердженими належними й достатніми доказами того, що такий обов`язок Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» як роботодавцем ОСОБА_1 дотриманий не був, що, в свою чергу, виключає доведеність дисциплінарного проступку з боку останнього як працівника та правомірність застосування до нього заходів дисциплінарного впливу.

Вважаючи рішення суду першої інстанції незаконним, необґрунтованим, ухваленим з порушенням норм матеріального та процесуального права, Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» оскаржило його в апеляційному порядку. У поданій апеляційній скарзі заперечує висновок місцевого суду про недоведеність відповідачем складу дисциплінарного проступку у діях або бездіяльності позивача, зокрема, вини, причинно-наслідкового зв`язку між порушенням трудових обов`язків і шкідливими наслідками, які спричинили або могли спричинити це порушення. Додає, що суд помилково вважав, що оскаржуваний наказ не містить посилання на норму закону, яку порушено, та внаслідок чого вжито заходів дисциплінарного пливу. Стверджує, що попри те, що в рішенні суду зазначено про неможливість оцінки наявності порушень посадових обов`язків, які є складовими трудової функції працівника, та перевірки дотримання роботодавцем строків застосування дисциплінарного стягнення, все ж у тих документах, які були у розпорядженні суду, наявні прямі вказівки на існування тих, що були покладені в основу при прийнятті рішення про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, а саме: Статут ДСГП «Ліси України», Положення про Філію «Висоцьке лісове господарство», Висновок службового розслідування від 15.05.2023р., пояснення ОСОБА_1 від 17.05.2023р., однак суд не здійснив їх дослідження та не дав їм належної юридичної оцінки. Пояснює, що в ході проведення службового розслідування за фактом встановлення усіх причин та обставин, що призвели до перевиходу запасів деревини та нестачі лісопродукції на ділянках суцільних санітарних рубок у Річицькому лісництві філії «Висоцьке лісове господарство» було встановлено, що під час проведення контрольних переліків лісосік відведених під рубки головного користування та суцільних санітарних рубок в Річицькому лісництві було виявлено ряд порушень та недоліків. Додає, що порушення, зокрема, зводилися до того, що в кварталі 10 виділі 4 (1), виділ 5 (2), площа 1.0 га всупереч вимог п. 4, 10 Методичних вказівок з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Держкомлісгоспу, затверджених наказом Державного комітету лісового господарства України від 22.11.2010 №403 та листа Державного комітету лісового господарства України від 19.02.2003 №02-13/154, яким зобов`язано проводити відведення і облік всіх видів рубок, пов`язаних з веденням лісового господарства по кожному таксаційному відділу, працівниками лісництва, а саме лісничим ОСОБА_2 , помічником лісничого ОСОБА_3 та майстром обходу №2 ОСОБА_4 було проведено відведення двох таксаційних виділів, що свідчить про необізнаність цих осіб з нормативно-правовими документами стосовно ведення лісового господарства. Одночасно, при здійсненні контрольного переліку дерев взятих в рубку на певних ділянках, було виявлено розбіжності по кубом асі, яке відбулося по причині навмисного заниження діаметрів дерев, і зазначене порушення стало можливим в результаті внесення завідомо неправдивих даних у матеріали відводу і таксації лісосік посадовими особами Річицького лісництва філії «Висоцьке лісове господарство»: лісничим ОСОБА_2 , помічником лісничого ОСОБА_3 , майстром лісу ОСОБА_4 та майстром обходу ОСОБА_5 . Також виявлені факти нестачі та лишків лісопродукції, а саме нестача лісопродукції в кварталі 3 виділі 28 (4) площа 1.0 га та лишків в кварталі 33 виділі 19, площею 1.0. Зазначає, що вказаних осіб наказом філії «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України» №70 від 18.04.2023 притягнуто до дисциплінарної відповідальності. Звертає увагу, що при цьому, за порушення перерахунку рентної плати комісія рекомендувала притягнути до дисциплінарної відповідальності директора філії «Висоцьке лісове господарство», тобто позивача у справі. Наголошує, що у разі невиконання трудових обов`язків, що визначаються статутом, положенням або правилами внутрішнього розпорядку, до працівника можуть бути застосовані заходи дисциплінарної відповідальності, зо і має місце в даному випадку з боку позивача. Стверджує, що з огляду на документи, які регламентують діяльність філії «Висоцьке лісове господарство» в частині кола прав та обов`язків її директора ОСОБА_1 , є достатнім для підтвердження взаємозв`язку між його діями/бездіяльністю в частині організації роботи філії та порушення, виявлені у її діяльності. Зазначає, що службове розслідування проводилося компетентною комісією у складі спеціалістів ДСГП «Ліси України» та Поліського лісового фонду, і за його результатами складено Висновок службового розслідування від 15.05.2023 року, який має значний обсяг, котрий фізично неможливо включити в наказ. Звертає увагу на те, що позивач підписав зазначений Висновок службового розслідування, що свідчить про його фактичну згоду з результатами проведеного службового розслідування, а також його письмові пояснення від 17.05.2023 року, в яких він зазначив причиною порушень халатне відношення пра цівників та зазначив про притягнення винних до відповідальності. З наведених міркувань просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове судове рішення про відмову в позові.

Відзиву на апеляційну скаргу не подано.

Дослідивши матеріали та обставини справи  на предмет повноти їх встановлення, надання їм судом першої інстанції належної юридичної оцінки, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм матеріального і процесуального права судом першої інстанції, апеляційний суд прийшов до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав. 

Згідно ч. 1 ст. 367 ЦПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Судом встановлено, що сторони перебувають у трудових правовідносинах: згідно додаткової угоди до трудового договору від 03 квітня 2023 року, укладеної між Державним спеціалізованим господарським підприємством «Ліси України» в особі Генерального директора Лицура І.М. та ОСОБА_1 , останній найнятий на посаду директора Філії «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України» з 15 грудня 2022 року по 29 грудня 2023 року.

Додаткова угода до трудового договору визначає функціональні обов`язки, права та відповідальність керівника Філії «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України», тобто посади, яку обіймає позивач.

Пунктом 16 цієї додаткової угоди до трудового договору передбачено, що за невиконання чи неналежне виконання обов`язків, передбачених додатковою угодою, сторони можуть нести відповідальність.

Наказом т.в.о. генерального директора Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» Юрія Болоховця від 22 травня 2023 року №1117 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », за неналежне виконання посадових обов`язків (безконтрольність за відведенням і таксацією лісосік, порушення законодавства при перерахунку рентної плати) ОСОБА_1 , директору Філії «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України» оголошено догану.

Звертаючись до суду з цим позовом про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності, ОСОБА_1 стверджував, що відповідачем при його винесенні було порушено як процедуру, строки притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, так і не обґрунтовано порушення ним посадових обов`язків, які б слугували причиною для накладення такого стягнення, а також зазначив, що віповідач в наказі обмежився загальними фразами без зазначення де, коли, ким та чи були взагалі допущені порушення щодо відведення і таксації лісосік, в чому виявилось порушення законодавства при перерахунку рентної плати, коли це мало місце, які наслідки це мало, чи заподіяна проступком шкода.

Відповідно до ст. 139 КЗпП України, працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно та точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової і технологічної дисципліни, вимог нормативних актів про охорону праці, дбайливо ставитися до майна власника, з яким укладено трудовий договір.

Згідно з ч. 2 ст. 140 КЗпП України, щодо окремих несумлінних працівників застосовуються в необхідних випадках заходи дисциплінарного і громадського впливу.
За приписами ст. 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: 1) догана; 2) звільнення.

Згідно з ч. 1 ст. 147-1 КЗпП України, дисциплінарні стягнення застосовуються органом, якому надано право прийняття на роботу (обрання, затвердження і призначення на посаду) даного працівника.

Згідно ст. 148 КЗпП України, дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Пунктом п. 22 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06 листопада 1992 року №9 роз`яснено, що при вирішенні питання про правомірність притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності підлягає з`ясуванню, в чому конкретно проявилось порушення трудової дисципліни, чи додержані власником або уповноваженим ним органом, передбачені статтями 147- 149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарних стягнень, зокрема, чи правомочним органом накладено дисциплінарне стягнення, чи не закінчився для цього встановлений строк, чи не застосовувалося вже за цей проступок дисциплінарне стягнення, чи враховувались при обранні виду стягнення ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяна ним шкода, обставини, за яких вчинено проступок, і попередня робота працівника.

Як встановлено судом, підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності послужили результати службового розслідування, викладені у Висновку службового розслідування від 15 травня 2023 року.
У зв`язку виявленням 18 квітня 2023 року неналежного виконання директором Філії «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України» ОСОБА_1 своїх посадових обов`язків, було доручено провести службове розслідування за результатами якого підтверджено факт неналежного виконання ним своїх функціональних обов`язків, зокрема: безконтрольність за відведенням і таксацією лісосік, порушення законодавства при перерахунку рентної плати.
Саме цей Висновок службового розслідування слугував підставою для винесення наказу т.в.о. генерального директора Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» від 22 травня 2023 року №1117 «Про притягнення до дисциплінарної відповідальності ОСОБА_1 », яким позивачу оголошено догану.

У наказі про накладення дисциплінарного стягнення обов`язково має бути зазначено, в чому полягає порушення трудової дисципліни, тобто має бути вказівка на фактичні обставини, які послужили підставою для застосування заходу дисциплінарного стягнення. 
При цьому, наказ про накладення дисциплінарного стягнення повинен обов`язково містити нормативне посилання, тобто роботодавець повинен зазначити назву, статтю, її частину, абзац, пункт, підпункт нормативно правового акта чи локального акта, на підставі якого працівник притягується до дисциплінарної відповідальності.
Виконання всіх цих вимог є безумовною запорукою правильного та законного оформлення прийнятого роботодавцем рішення, що одночасно виступає гарантією дотримання трудових прав працівників.

При цьому, складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.

Оспорюваний наказ не містить чітких та конкретних тверджень про неналежне виконання посадових обов`язків ОСОБА_1 , не вказано, якого дня та за яких обставин мало місце порушення, за яке застосовується дисциплінарний захід.

У апеляційній скарзі Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» зазначає, що конкретні підстави застосування до позивача заходів дисциплінарного впливу викладені у Висновку службового розслідування, який є об`ємним та його текст не може бути включений до оспорюваного наказу, вважаючи достатнім самого лише посилання на зазначений Висновок.

Разом з тим, посилання апелянта на те, що у Висновку службового розслідування від 15 травня 2023 року вказано про виявлені порушення, які полягають у неналежному виконанні посадових обов`язків, а наказ №1117 від 22 травня 2023 року про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді оголошення догани лише затверджує матеріали службового розслідування, не може вважатися належним доказом, оскільки саме лише посилання в оспорюваному наказі на Висновок службового розслідування від 15 травня 2023 року не є достатнім, адже роботодавець зобов`язаний у прийнятому рішенні викласти обставини проступків та дані про конкретні винні діяння позивача (час, місце, спосіб, дія чи бездіяльність).

Покликання апелянта на те, що посадові обов`язки позивача також визначені і в Положенні про Філію «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України», і ним допущено їх порушення, апеляційним судом відхиляються як такі, що суперечать п. 16 Додаткової угоди до трудового договору від 03 квітня 2023 року, що наявна у матеріалах справи.

Зважаючи на наведене та за відсутності деталізації обставин, які позивачу ставляться у провину, суд позбавлений можливості оцінити наявність порушень посадових обов`язків, які є складовими трудової функції працівника, перевірити дотримання роботодавцем строків застосування дисциплінарного стягнення, визначених статтею 148 КЗпП України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 29 травня 2019 року у справі № 452/970/17 (провадження № 14-157цс19) зроблено висновок, що роботодавець не може ставити у вину працівникові та притягати його до дисциплінарної відповідальності у випадку невиконання обов`язків, які не обумовлені трудовим договором, і про які працівник не був проінформований належним чином.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
Зокрема, у трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість.
Аналогічні правові висновки щодо застосування норм права у подібних правовідносинах викладені, також, у постановах Верховного Суду від 27 квітня 2021 року в справі № 461/8132/17 (провадження № 61-9697св19) та від 13 травня 2022 року в справі №331/2395/20 (провадження №61-211св22).

Відхиляючи доводи апеляційної скарги в цій частині, апеляційний суд також враховує, що у оспорюваному наказі Державним спеціалізованим господарським підприємством «Ліси України»не наведено, які саме пункти додаткової угоди до трудового договору, якою визначено обов`язки позивача як керівника Філії «Висоцьке лісове господарство» ДП «Ліси України», були порушені позивачем ОСОБА_1 .

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 червня 2018 року у справі № 664/2820/15-ц (провадження № 61-19602св18) зроблено висновок, що ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника. Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків.
Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку. 
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності. 
Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147 – 149 КЗпП правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 23 січня 2019 року в справі № 572/1644/17-ц (провадження № 61-42575св18) зроблено висновок, що порушенням трудової дисципліни визнається невиконання або неналежне виконання з вини працівника покладених на нього трудових обов`язків, тобто для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
Зокрема, у трудовому праві діє принцип презумпції невинуватості, згідно з яким не можна працівника притягнути до дисциплінарної відповідальності, доки не доведена роботодавцем його вина, і працівник не зобов`язаний сам доводити свою невинуватість.

Встановлені обставини справи в сукупності і взаємозв`язку з нормами закону, якими вони врегульовані, а також зі сталою судовою практикою, дають суду підстави для висновку про відсутність належних, достатніх, достовірних доказів вини позивача та наявності причинного зв`язку між діями і неналежним виконанням покладених на нього посадових обов`язків, а містить лише загальні, а не чіткі означення конкретних порушень, що, в свою чергу, унеможливлює встановлення й доведення вини позивача і накладення на нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани.

Процесуальне законодавство передбачає, що обставини цивільних справ з`ясовуються судом на засадах змагальності, в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами доказів. Щодо обов`язку доказування і подання доказів, то кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень. Однак, будь-яких доказів, які б спростовували висновки суду першої інстанції, особою, яка подала апеляційну скаргу, не надано. Доводи апеляційної скарги апеляційним судом оцінюються критично, оскільки зводяться до незгоди з висновками суду першої інстанції стосовно установлення обставин справи, містять посилання на факти, що були предметом дослідження й оцінки судом, який їх обґрунтовано спростував.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Оцінюючи обставини справи в сукупності та взаємозв`язку із нормами закону, що їх регулюють, апеляційний суд приходить до висновку про обґрунтованість рішення суду першої інстанції про задоволення позовних вимог про визнання незаконним та скасування наказу про притягнення до дисциплінарної відповідальності. Оскаржуване рішення постановлене місцевим судом з дотриманням норм процесуального права, судом першої інстанції в повній мірі з`ясовано обставини, що мають значення для справи, а тому апеляційна скарга не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1. ст. 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 367, 375, 381-384, 389-391 ЦПК України, суд

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» залишити без задоволення.

Рішення Дубровицького районного суду Рівненської області від 15 вересня 2023 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 11 січня 2024 року.

Головуючий                                                        Ковальчук Н. М.
Судді:                                                                Боймиструк С. В.
       Шимків С. С.