УХВАЛА
26 березня 2024 року
м. Київ
справа № 308/5527/21
провадження № 61-3593ск24
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 23 листопада 2023 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва, 
особа, яка подала апеляційну скаргу, - керівник Ужгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Ужгородської міської ради,
особа, яка подавала касаційну скаргу, - заступник керівника Закарпатської обласної прокуратури,
ВСТАНОВИВ:
07 березня 2024 року засобами поштового зв`язку  ОСОБА_1 подала касаційну скаргу на постанову Закарпатського апеляційного суду 
від 23 листопада 2023 року (повний текст складено 08 грудня 2023 року) у справі № 308/5527/21.
За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження)вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.
І. Щодо сплати судового збору
В порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником до касаційної скарги не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У квітні 2021 року ОСОБА_1 звернулась до суду із позовом до Ужгородської міської ради про визнання права власності на об`єкт самочинного будівництва.
Рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області 
від 29 вересня 2021 року позов задоволено, визнано за ОСОБА_1 право власності на реконструйовані торгові приміщення, площею 58,9 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 .
У березні 2022 року керівник Ужгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області подав апеляційну скаргу на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 вересня 2021 року.
Ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 27 червня 2022 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою керівника Ужгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Закарпатської області на рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 29 вересня 2021 року закрито.
Постановою Верховного Суду від 26 жовтня 2022 року, касаційну скаргу заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури задоволено, скасовано ухвалу Закарпатського апеляційного суду від 27 червня 2022 року, а справу передано до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Постановою Закарпатського апеляційного суду від 23 листопада 2023 року апеляційну скаргу керівника Ужгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Ужгородської міської задоволено, рішення Ужгородського міськрайонного суду від 29 вересня 2021 року скасовано та ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позову. Вирішено питання розподілу судових витрат.
В касаційній скарзі ОСОБА_1 просить оскаржувану постанову апеляційного суду від 23 листопада 2023 року скасувати, а рішення суду першої інстанції залишити в силі. 
Ціна позову у справах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна (пункт 2 частини першої статті 176 ЦПК України).
Таким чином ціна позову у розглядуваній справі має визначатися вартістю спірного майна - реконструйованого торгового приміщення.
Однак ОСОБА_1 не зазначає ціну позову (вартість майна, на яке вона просить визнати за собою право власності) і такі відомості у розпорядженні Верховного Суду наразі відсутні.
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції закону на момент подання позову) за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в межах оспорюваної суми.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
З урахуванням наведеного судовий збір за подання касаційної скарги становить 1% вартості спірного майна (реконструйованого торгового приміщення) х 200%, але не менше 1 536,80 грн та не більше 19 210 грн.
Безпосередньо в касаційній скарзі викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору до закінчення її перегляду в касаційному порядку.
Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
З цих же підстав суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати (частина друга статті 8 Закону України «Про судовий збір»).
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) в рішенні від 19 червня 2011 року в справі «Kreuz v. Poland» вказав, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. При цьому положення пункту 1 частини 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах.
Відповідно до частини третьої статті 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У разі подання клопотань про відстрочення, розстрочення, звільнення від сплати судового збору заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.
Однак жодних доказів на підтвердження обставин передбачених частиною першою статті 8 Закону України «Про судовий збір» заявником не надано, а отже наявність підстав для відстрочення судового збору наразі не доведена.
ІІ.Щодо зазначення у касаційній скарзі відомостей про учасників справи 
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).
У касаційній скарзі   ОСОБА_1 відсутні відомості про заступника керівника Закарпатської обласної прокуратури, яким було подано попередню касаційну скаргу.
ІІІ. Щодо зазначення в касаційній скарзі відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету у особи, яка подає касаційну скаргу.
У касаційній скарзі відсутні передбачені пунктом 2 частини другої статті 392 ЦПК України відомості щодо наявності або відсутності у   ОСОБА_1 електронного кабінету в підсистемі Електронний суд.
Недоліки касаційної скарги необхідно усунути шляхом:
1) надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору виходячи із ціни позову та роз`яснень викладених в цій ухвалі та вимог статей 4, 6 Закону України «Про судовий збір»;
Верховний Суд звертає увагу, що у разі, якщо вартість спірного майна не перевищує 757 000 грн (250 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) заявнику необхідно врахувати, що відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: 
а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
2) надання уточненої касаційної скарги із зазначенням в ній:
- коректних відомостей про всіх учасників справи № 308/5527/21, з урахуванням роз`яснень викладених в цій ухвалі;
- відомостей про наявність або відсутність у ОСОБА_1 електронного кабінету в підсистемі Електронний суд.
У разі подання уточненої касаційної скарги через підсистему Електронний суд заявник має надати докази надсилання листом з описом вкладення учасникам справи № 308/5527/21 касаційної скарги або доказів доставки їм вказаних документів до зареєстрованого електронного кабінету в підсистемі Електронний суд або доказів вручення їм вказаних документів особисто під підпис. 
 
У разі подання уточненої касаційної скарги засобами поштового зв`язку, копії скарги мають бути надані відповідно до кількості учасників справи.
Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Закарпатського апеляційного суду від 23 листопада 2023 року у справі № 308/5527/21 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                       В. В. Шипович