У х в а л а
29 січня 2024 року
м. Київ
Справа № 175/1861/22
Провадження № 61-426ск24
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Ганчева Марія Андріївна (далі - адвокат),
на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 1 серпня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 5 грудня 2023 року
у справі за позовом виконувача обов`язків керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі Приазовської селищної ради (далі - позивач) до скаржниці, ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння та
в с т а н о в и в :
1.           7 січня 2024 року адвокат в інтересах скаржниці сформувала у системі «Електронний суд» касаційну скаргу,у якій просить: поновити строк на подання цієї скарги;скасувати зазначені судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції; звільнити скаржницю від сплати судового збору за подання касаційної скарги через відсутність у неї відповідної фінансової можливості.
2.           8 січня 2024 року адвокат від імені скаржниці підписала та надіслала поштою на адресу Верховного Суду касаційну скаргу (вх. № 1291/0/220-24 від 11 січня 2024 року), яка є ідентичною за змістом до сформованої у системі «Електронний суд» 7 січня 2024 року.
3.           Верховний Суд вважає, що клопотання про звільнення скаржниці від сплати судового збору є необґрунтованим.
3.1.       До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України).
3.2.       Якщо касаційна скарга подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення від сплати судового збору (частина п`ята статті 392 ЦПК України).
3.3.       Адвокат у касаційній скарзі зазначила, що скаржниця є пенсіонеркою та внутрішньо переміщеною особою, яка взагалі не отримує доходу. На підтвердження відсутності доходів надала: копію пенсійного посвідчення від 15 березня 2023 року, згідно з яким скаржниці призначена пенсія за віком; копію довідки від 1 квітня 2022 року № 1324-7000146927 про взяття скаржниці на облік як внутрішньо переміщеної особи; відомості з Державного реєстру фізичних осіб-платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків від 3 січня 2024 року (згідно з цими відомостями за 2023 рік інформація щодо сум виплачених скаржниці доходів та утриманих податків у відповідному податковому органі відсутня).
3.4.       Суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати (частини перша, третя статті 136 ЦПК України).
3.5.       Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача-фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (стаття 8 Закону України «Про судовий збір»).
3.6.       За змістом наведених приписів підставою для відстрочення чи розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 12 ЦПК України повинна навести доводи та подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті судового збору у встановлених законом порядку та розмірі.
3.7.       У Законі України «Про судовий збір»немає чітко визначеного переліку документів, які можна вважати такими, що підтверджують майновий стан особи. У кожному випадку суд установлює можливість звільнити особу від сплати судового збору, зменшити його розмір, відстрочити чи розстрочити сплату на підставі поданих доказів саме щодо майнового стану такої особи. Оцінюючи останній, суд має встановити наявність у такої особи доходу (заробітної плати, стипендії, пенсії тощо), рухомого чи нерухомого майна, цінних паперів, можливості розпорядження ними без значного погіршення фінансового становища тощо.
3.8.       Крім того, за змістом статті 8 Закону України «Про судовий збір» звільнення від сплати судового збору, як і зменшення його розміру, відстрочення чи розстрочення такої сплати особам, які не зазначені у статті 5 цього Закону, або у справах із предметом спору, не охопленим статтею 5, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.
3.9.       Скаржниці призначена пенсія за віком. Це підтверджує надана адвокатом копія пенсійного посвідчення від 15 березня 2023 року. Інформація про те, що в одного з органів влади немає відомостей про дохід пенсіонерки за рік, що передує року подання нею касаційної скарги, підтверджує лише факт відсутності таких відомостей у відповідного органу, а не характеризує майновий стан скаржниці, зокрема не підтверджує відсутність у неї доходів. Так само не підтверджує майновий стан скаржниці інформація про взяття її на облік як внутрішньо переміщеної з м. Запоріжжя особи та фактичне проживання в АДРЕСА_1 .
3.10.    Довідку з Пенсійного фонду України про розмір пенсії, яку отримує скаржниця, а також інші відомості, що характеризують її майновий стан, адвокат суду не надала. Тому доводи останньої та надані на їх підтвердження докази не можна визнати такими, що належно характеризують саме майновий стан скаржниці і зумовлюють необхідність її звільнення від сплати судового збору. Отже, у задоволенні відповідного клопотання слід відмовити.
4.           З огляду на відмову у задоволенні клопотання скаржниці про звільнення її від сплати судового збору касаційну скаргу слід залишити без руху для сплати скаржницею судового збору та подання відповідного доказу до суду.
4.1.       Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
4.2.       За подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
4.3.       Позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом у липні 2022 року. Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2022 року становив 2 481 грн. 
4.4.       Судовий збір справляється з урахуванням загальної суми позову у разі подання позову одним позивачем до кількох відповідачів (абзац третій частини сьомої статті 6 Закону України «Про судовий збір»).
4.5.       Згідно з пунктом 2 частини першої статті 176 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.
4.6.       За змістом абзацу першого частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір», якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.
4.7.       За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
4.8.       При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
4.9.       Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд першої інстанції стягнув на користь позивача витрати зі сплати судового збору з кожного відповідача по 2 481 грн. Як видно зі змісту касаційної скарги, рішення судів першої й апеляційної інстанцій скаржниця оскаржує у повному обсязі. Касаційну скаргу адвокат в інтересах скаржниці сформувала у системі «Електронний суд». Із урахуванням наведеного та неможливості визначити зі змісту касаційної скарги точну ціну позову за подання такої скарги скаржниця має сплатити судовий збір у такому розмірі: 2 481 х 3 х 200 % х 0,8 = 11 908,80 грн (отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101; НОМЕР_1 ; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 , Верховний Суд (Касаційний цивільний суд), справа № 175/1861/22). Для підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду й іншим учасникам справи (пункти 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України) документ, що підтверджує його оплату.
5.           Адвокат не додала до сформованої у системі «Електронний суд» касаційної скарги належні докази її надсилання разом із доданими матеріалами іншим учасникам справи.
5.1.       До касаційної скарги додаються копії скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (пункт 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
5.2.       У разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. Якщо інший учасник справи відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язаний зареєструвати електронний кабінет, але не зареєстрував його, учасник справи, який подає документи до суду в електронній формі з використанням електронного кабінету, звільняється від обов`язку надсилання копій документів такому учаснику справи (абзаци перший - третій частини сьомої статті 43 ЦПК України).
5.3.       Адвокат додала до касаційної скарги докази надсилання її копії та доданих до неї матеріалів до електронного кабінету Запорізької обласної прокуратури. Причину надсилання документів саме до цього органу прокуратури не пояснила. У касаційній скарзі зазначила, що направити копії касаційної скарги разом із доданими матеріалами іншим учасникам справи не має можливості, бо місце проживання відповідачів ОСОБА_2 та ОСОБА_7 , третіх осіб ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_6 зареєстроване на тимчасово окупованих територіях, поштове сполучення з якими тимчасово призупинене, а в матеріалах справи відсутня інформація про їх можливі місця проживання на підконтрольній Україні території, номери телефонів чи адреси їхньої електронної пошти.
5.4.       Верховний Суд звертає увагу на те, що у переліку доданих до касаційної скарги матеріалів адвокат зазначила файли із назвами «доказ направлення Найдінкову.pdf», «доказ направлення Ващенко.pdf», «доказ направлення Біба.pdf», «доказ направлення Лопацькій.pdf», «доказ направлення Лісову.pdf» (додатки 8-12 до касаційної скарги). У цих файлах є знімки екрану з вебсайту https://send.e-post.com.ua. Пояснення до цих знімків адвокат не надала. Зокрема, відсутня інформація про те, як їхній зміст співвідноситься із назвою відповідних файлів, як ці знімки доводять направлення касаційної скарги іншим учасникам, а також, чому у вказаних файлах зазначена інша адреса ОСОБА_4 , ніж у тексті касаційної скарги (у м. Борисполі Київської області, а не у м. Донецьку).
5.5.       До касаційної скарги та шести її копій, які адвокат 8 січня 2024 року надіслала на адресу Верховного Суду поштою (вх. № 1291/0/220-24 від 11 січня 2024 року), не додала вказані у переліку додатки 8-13 щодо направлення касаційної скарги іншим учасникам справи та Запорізькій обласній прокуратурі. Це підтверджує акт № 42 про відсутність вкладень у конверті. Такий акт 11 січня 2024 року склали начальник відділу опрацювання документів (канцелярії) управління забезпечення автоматизованого документообігу суду та двоє головних спеціалістів цього відділу.
5.6.       З огляду на вказане відсутні підстави вважати, що скаржниця, інтереси якої представляє адвокат, виконала вимоги абзаців першого та другого частини сьомої статті 43 і пункту 1 частини четвертої статті 392 ЦПК України.
6.           За змістом частини другої статті 393 ЦПК України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.Оскільки адвокат подала касаційну скаргу з порушенням вимог пунктів 1 і 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України, є підстави для залишення цієї скарги без руху.
7.           В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (речення перше абзацу першого частини другої статті 185 ЦПК України). Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).
8.           Для усунення вказаних в ухвалі недоліків Верховний Суд встановлює десятиденний строк з дня вручення ухвали скаржниці чи адвокатові. У разі невиконання у встановлений строк вимог ухвали Верховний Суд вважатиме касаційну скаргу неподаною та поверне її скаржниці.
Керуючись статтями 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,
у х в а л и в :
1. Залишити без руху касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 1 серпня 2023 року та постанову Дніпровського апеляційного суду від 5 грудня 2023 рокуу справі за позовом виконувача обов`язків керівника Мелітопольської окружної прокуратури Запорізької області в інтересах держави в особі Приазовської селищної ради до  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 за участю третіх осіб, які не заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 - про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння.
2. Встановити для усунення недоліків касаційної скарги десятиденний строк із дня вручення цієї ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Суддя 	 	Д. А. Гудима