ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 березня 2024 року 
м. Київ
справа № 200/8232/21
провадження № К/990/3381/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Єзерова А.А., 
суддів Кравчука В.М., Стародуба О.П.,
розглянув у порядку письмового провадження адміністративну справу
за касаційною скаргою ОСОБА_1 
на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 08.09.2021 (головуючий суддя Давиденко Т.В.) та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 11.01.2023 (колегія суддів у складі головуючого судді Гайдара А.В., суддів Геращенка І.В., Казначеєва Е.Г.)
у справі №200/8232/21
за позовом ОСОБА_1 
до Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції
про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії.
I. РУХ СПРАВИ
1. У липні 2022 року ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Донецького окружного адміністративного суду з позовом до Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції, у якому просив:
-  визнати протиправною бездіяльність щодо непроведення перерахунку розміру грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за спеціальним званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 та неоформлення і ненадання до Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та на 01.01.2021 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2020 та з 01.02.2021;
-  зобов`язати перерахувати розмір грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за спеціальним званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 та неоформлення і ненадання до Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та на 01.01.2021 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2020 та з 01.02.2021.
2.  Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 08.09.2021, залишеним без змін постановою Першого апеляційного адміністративного суду від 11.01.2023, у задоволенні позову відмовлено.
3.  Не погодившись з рішенням суду першої інстанції та постановою суду апеляційної інстанції, ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить їх скасувати і ухвалити нове судове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
II. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
4.  Судами попередніх інстанцій встановлено, що ОСОБА_1 є пенсіонером за вислугою років та отримує пенсію за Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ (далі - Закон №2262-ХІІ).
5.  01.03.2021 ОСОБА_1 звернувся до Південно-східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції із заявою про підготовку та надання оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 для перерахунку пенсії з 01.02.2020 та з 01.02.2021.
6.  Листом Південно-східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції від 30.03.2021 №33-598-21/К-402 ОСОБА_1 повідомлено, що на даний час не має підстав для надання нових довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 для надання перерахунку пенсії.
7.  Вважаючи протиправними дії відповідача щодо відмови у підготовці та наданні оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021, ОСОБА_1 звернувся до суду з цим позовом.
III. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
8.  Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції з висновками якого погодився суд апеляційної інстанції виходили з того, що згідно з постановою Кабінету Міністрів України «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» №704 від 30.08.2017 (у редакції Постанови №103) (далі - Постанова №704) розрахунковою величиною для визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовим званням, як складових грошового забезпечення військовослужбовців, що проходять військову службу, є розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, визначений законом на 01.01.2018, а мінімальна заробітна плата (чи її частина) для розрахунків розмірів цих окладів у спірний період не застосовується. Також зазначили, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 за наслідками апеляційного перегляду справи було скасовано рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 16.10.2019 у частині відмови у задоволенні позову про визнання протиправним та скасування пункту постанови і прийнято в цій частині нову постанову, якою визнано протиправним та скасовано п. 6 постанови Кабінету Міністрів України «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» №103 від 21.02.2018 (далі - Постанова №103). Отже, з 29.01.2020 - дня набрання законної сили рішенням у справі №826/6453/18 п. 6 Постанови №103 втратив чинність та була відновлена дія п. 4 Постанови №704 у первинній редакції.
IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ
9.  У своїй касаційній скарзі ОСОБА_1 звертає увагу, що зміна розміру прожиткового мінімуму і є тієї обставиною, яка зумовлює підвищення розміру грошового забезпечення військовослужбовців, а відтак і є підставою для видачі йому оновлених довідок відповідно до вимог Закону №2262. На переконання позивача, норми Постанови №704 (після скасування судовим рішенням у справі №826/6453/18 змін до зазначеної постанови) однозначно свідчать про наявність у нього права на перерахунок пенсії у зв`язку із збільшенням прожиткового мінімуму для працездатних громадян. Також, зазначив, що суди попередніх інстанцій під час вирішення спору не врахували висновки Великої Палати Верховного Суду та Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, викладені у постановах від 11.12.2019 у справі №240/4946/18, від 12.09.2022 у справі №500/1813/21 та від 12.09.2022 у справі №500/1813/21.
V. ОЦІНКА ВЕРХОВНОГО СУДУ
10.  Верховний Суд, перевіривши і обговоривши доводи касаційної скарги, в межах касаційного перегляду, визначених статті 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі -  КАС України), виходить з такого.
11.  Статтею 43 Закону №2262-ХІІ передбачено, що пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії в розмірах, установлених законодавством, з якого було сплачено єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, а до 1 січня 2011 року - страхові внески на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
12.  За частинами першою, другою та четвертою статті 63 Закону № 2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку.
13.  Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. При цьому перерахунок провадиться за минулий час, але не більш як за 12 місяців з дня подання додаткових документів і не раніше, ніж з дня введення в дію цього Закону.
14.  Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону №2262-XII усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим із служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
15.  30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704, якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років, пунктом 2 якої установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
16.  Станом на час прийняття Постанови №704, пункт 4 зазначеної постанови передбачав, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
17.  З 24.02.2018 набула чинності Постанова №103, пунктом 6 якої у первинній редакції внесені зміни до постанов Кабінету Міністрів України, зокрема, пункт  4  Постанови №704 викладено в новій редакції, яка передбачала, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
18.  Отже, з 24.02.2018 змінено розрахункову величину, з якої обчислюються розміри посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями, а саме: замість «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року)» передбачено використання «розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року».
19.  Рішенням Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано п. 6 Постанови №103, яким вносились зміни до постанов КМУ, що додаються, зокрема п. 4 Постанови №704.
20.  Подібні правовідносини вже були предметом розгляду у Верховному Суді.
Так, у постанові від 02.08.2022 у справі №440/6017/21 Верховний Суд на підставі аналізу, у тому числі, норм Закону №2262-XII та Постанови №704 виснував таке:
а)  з 01.01.2020 положення пункту 4 постанови №704 в частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою №704 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно із якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік у тому числі як розрахункова велична для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;
б)  через зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема, згідно із Законом №1082-IX, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розміри грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, що передбачена додатком 2 до Порядку №45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 постанови №704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого  законом  на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).
в)  встановлене положеннями пункту 3 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону №1774-VІІІ обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини для визначення посадових окладів, розрахованих згідно з постановою №704 жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки такою розрахунковою величною є, прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосований з іншою метою - для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.
21.  Такий висновок у подальшому також неодноразово підтриманий Верховним Судом, зокрема, у постановах від 31.08.2022 у справі №120/8603/21-а, від 12.09.2022 у справі №500/1813/21, від 22.09.2022 у справі №500/3840/21, від 16.11.2022 у справі №120/648/22-а, від 22.03.2023 у справі №340/10333/21, від 29.03.2023 у справі №640/8668/21 та від 09.05.2023 року у справі №380/5158/22.
Колегія суддів не вбачає підстав для відступу від зазначеного правового висновку.
22.  Застосовуючи ці висновки до обставин справи, Верховний Суд дійшов до висновку, що відмова Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції у підготовці і наданні до Головного управління Пенсійного фонду України У Донецькій області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 29.01.2020 та станом на 01.01.2021 із обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії для перерахунку основного розміру пенсії із 01.02.2020 та з 01.02.2021 є протиправною. Відтак позовні вимоги є обґрунтованими та, відповідно, підлягають задоволенню.
23.  Відповідно до частин першої - третьої статті 351 КАС України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
24.  Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення лише за умови, якщо це порушення призвело до ухвалення незаконного рішення.
25.  Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
26.  Оскільки суди попередніх інстанцій повно встановили обставини справи, проте відмовляючи у задоволенні позовних вимог, невірно застосували норми матеріального права, їх рішення підлягають скасуванню з ухваленням нового - про задоволення позовних вимог.
27.  За змістом статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
28.  При задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
29.  Відповідно до дубліката квитанції від 26.06.2021 №0.0.2176668445.1 ОСОБА_1 сплатив судовий збір за подання позовної заяви у розмірі  1816  гривень. Згідно з квитанцією про сплату від 03.12.2021 №49745 сплачено судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 2724 гривень. Згідно з квитанцією від 24.01.2023 №32528798800006197421 сплачено судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 3632 гривні.
Частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Своєю чергою відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2021 рік» станом на 01 січня 2021 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становив 2270 гривень.
Позовна заява подана фізичною особою у 2021 році й містила одну позовну вимогу немайнового характеру та похідну від неї вимогу, тобто розмір судового збору під час подання зазначеного позову становив 908 грн.
30.  За правилом підпунктів 2 і 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 150 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, але не більше 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Тобто за подання апеляційною скарги ОСОБА_1 слід було сплатити судовий збір у розмірі 1362 гривні, а за подання касаційної скарги 1816 гривень.
31.  Вбачається, що за подання позовної заяви, апеляційної скарги та касаційної скарги ОСОБА_1 сплатив судовий збір у більшому розмірі, що може бути підставою для звернення до суду з заявою про відшкодування з Державного бюджету надміру сплаченого судового збору. Між тим вказана сума не підлягає відшкодуванню за рахунок Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції.
32.  Ураховуючи викладене, Суд дійшов висновку, що понесені заявником позовної заяви, апеляційної та касаційної скарг документально підтверджені витрати на сплату судового збору підлягають відшкодуванню Південно-Східним міжрегіональним управлінням з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції у розмірі 4086 гривень.
Керуючись статтями 139, 341, 345, 352, 355, 356 КАС України, Суд -
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 08.09.2021 та постанову Першого апеляційного адміністративного суду від 11.01.2023 у справі №200/8232/21 - скасувати.
Позов ОСОБА_1 до Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити.
Визнати протиправною бездіяльність Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції щодо непроведення ОСОБА_1 перерахунку розміру грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за спеціальним званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 та неоформлення і ненадання до Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та на 01.01.2021 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2020 та з 01.02.2021.
Зобов`язати Південно-Східне міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції перерахувати розмір грошового забезпечення з урахуванням розмірів посадового окладу та окладу за спеціальним званням, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2020 та на 01.01.2021 на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України №704 від 30.08.2017 та виготовити і подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Донецькій області оновлені довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29.01.2020 та на 01.01.2021 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для проведення перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2020 та з 01.02.2021.
Стягнути з Південно-Східного міжрегіонального управління з питань виконання кримінальних покарань Міністерства юстиції (код ЄДРПОУ: 40867332) за рахунок бюджетних асигнувань на користь ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_1 ) судовий збір у розмірі 4086 (чотири тисячі вісімдесят шість) гривень, сплачений відповідно до дубліката квитанції від 26.06.2021 №0.0.2176668445.1 (сума 908 грн), відповідно до квитанції про сплату від 03.12.2021 №49745 (сума 1362 грн) та відповідно до квитанції від 24.01.2023 №32528798800006197421 25.04.2023 (сума 1816 грн).
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і не оскаржується.
Суддя-доповідач                                                                                А.А. Єзеров
Суддя                                                                                                    В.М. Кравчук
Суддя                                                                                                    О.П. Стародуб