ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/351/24 Справа № 182/9819/18 	  	Суддя у 1-й інстанції - Кобеляцька-Шаховал І.О. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2024 року м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:
головуючого судді                 Агєєва О.В.,
суддів:         Кішкіної І.В., Корчистої О.І.,

розглянувши в письмовому провадженні без виклику сторін в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м.Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 182/9819/18 за позовною заявою Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 квітня 2019 року, ухвалене у складі судді Кобеляцької-Шаховал І.О., -
ВСТАНОВИВ:

У грудні 2018 року Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпровські електромережі» (далі АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що представниками енергопостачальника була здійснена перевірка за адресою: АДРЕСА_1 , де споживачем є ОСОБА_1 . В результаті перевірки виявлено порушення п.48 ПКЕЕн, а саме: «Самовільне підключення після відключення поза приладом обліку. Згідно п.53 Правил користування електричною енергією для населення енергопостачальником складено Акт про порушення правил користування електричною енергією для населення №123536 від 19.10.2016 року. Рішенням комісії по розгляду актів, проведено розрахунок вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН, яка склала 27 014 грн. 72 коп., яку позивач просив стягнути на свою користь.

Рішенням Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 квітня 2019 року стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість необлікованої електричної енергії у сумі 27 014 грн. 72 коп. та судовий збір у сумі 1 762 грн.

Не погодившись з зазначеним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просив рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог. 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що договір про використання електроенергії з позивачем він не укладав, оскільки не являється власником або наймачем квартири за вищевказаною адресою. В той же час у період з 01.09.2016 року по 15.01.2017 року, він фактично проживав за даною адресою без реєстрації. Відповідно до акту про порушення вбачається, що договір споживання електроенергії за даною адресою оформлено на ОСОБА_2 , а тому позов пред`явлено до неналежного відповідача. Також акт про порушення не відповідає вимогам п.53 ПКЕЕН, оскільки даний акт підписано лише двома представниками енергопостачальної компанії, копію акту відповідачу надано не було, що свідчить про порушення процедури складання даного акту.
Також в акті про порушення додатково вказано про пошкодження приладу обліку, відсутність пломби Держспоживстандарту, порушення цілісності корпусу лічильника. При цьому правилами ПКЕЕН передбачено, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою, однак прилад обліку на експертизу не направлявся, що свідчить про відсутність доказів втручання в прилад обліку, який належав споживачеві за договором. Без результатів експертизи, яка підтверджує втручання в прилади обліку, Методика застосовуватись не могла.
Крім того, залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені у п.п.2.7., 3.4., 3.6 Методики. Кількість днів при цьому, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки, згідно п. 3.3. Методики. Відповідно до п.38 ПКЕЕН енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на шість місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затвердженого графіку. В той же час позивачем заявлено позовні вимоги про стягнення збитків за період з 24.07.2013 року по 19.10.2016 року, що перевищує трирічний термін, обумовлений Методикою. Крім того, стягуючи збитки з дати складання попереднього акту з 24.07.2013 року, позивачем не надано доказів про наявність даного акту, що ставить під сумнів наявність даного факту порушення, а як наслідок наявність граничної дати відліку для проведення розрахунку. Наголошує на тому, що він фактично проживав у даній квартирі з моменту вселення 01.09.2016 року до дня перевірки 19.10.2016 року, що складає 48 днів, а не 1183 дні, про які заявляє позивач.

       У відзиві на апеляційну скаргу АТ ДТЕК Дніпровські електромережі» зазначив, що факт споживання енергії для побутових потреб відповідачем не заперечується, в зауваженнях до складеного акту ОСОБА_1 зазначив, що він згоден з порушенням та поставив свій підпис. Просив рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Частиною 3 статті 3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч.3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Ціна у позову у даній справі складає 27014,72 грн., що є меншим ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому дану справу слід розглядати без повідомлення учасників справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга відповідача підлягає частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції зміні з наступних підстав.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Рішення суду першої інстанції не в повній мірі відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що згідно довідки ОСББ «Каталея-Н» ОСОБА_1 у період з 01.09.2016 року по 15.01.2017 року проживає без реєстрації за адресою АДРЕСА_1 
Таким чином, ОСОБА_1 був споживачем електричних послуг за адресою: АДРЕСА_1 у вказаний період (а.с.9-13). 
Представниками енергопостачальної компанії було здійснено перевірку за адресою: АДРЕСА_1 , та виявлено порушення п.48 ПКЕЕн а саме: «самовільне підключення після відключення поза приладом обліку зі зміненою схемою підключення. Пошкодження приладу обліку, відсутні пломби Держспоживстандарту, порушена цілісність корпусу лічильника».
Згідно з п.53 Правил користування електричною енергією для населення, енергопостачальником було складено акт про порушення правил користування електричною енергією для населення № 123536 від 19.10.2016 року (а.с.5).
Рішенням комісій по розгляду актів, проведено розрахунок вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН. Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; періоди нарахувань по акту взято з дати складання попереднього акту. Вартість необлікованої електроенергії склала 27 014 грн. 72 коп. (а.с.6-8). 

Ухвалюючи рішення про задоволення позовних вимог, суд першої інстанції виходив із доведеності факту порушення відповідачем ОСОБА_1 , як споживачем електричних послуг ПКЕЕН, у зв`язку з чим було складено Акт про порушення № 123536 від 19.10.2016 року, завдані збитки не відшкодовані. 

Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).
Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі – ПКЕЕН), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.
Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі – Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки, підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.
Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 (далі – Правила НКРЕ), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні Акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ), що діяли на час виникнення спірних правовідносин,.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії також регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст.24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими постановою Кабінету Міністрів №1357 від 26 липня 1999 року (далі - ПКЕЕН), що діяли на час винекнення спірних правовідносин, та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженою постановою НКРЕ України № 562 від 04 травня 2006 року (далі – Методика), що діяла на час винекнення спірних правовідносин,.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику», споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.
Відповідно до п.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов"язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно із п. 42 ПКЕЕН, що діяли на час виникнення спірних правовідносин, споживач зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.
Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику», споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.
Відповідно до частини другої правопорушеннями в електроенергетиці є, в тому числі, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.
Пунктом 37 ПКЕЕН, що діяли на час виникнення спірних правовідносин, електропостачальник має право перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією. Згідно з пунктом 38 цих Правил енергопостачальник зобов`язується проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольне знімання показань приладів обліку у споживачів відповідно до затверджених графіків.
Пунктом 48 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, передбачено відповідальність споживача за порушення Правил, в тому числі, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.
Відповідно до п.53 ПКЕЕН, що діяли на час винекнення спірних правовідносин, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається Акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.
У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, 19.10.2016 року у квартирі АДРЕСА_2 виявлено наступне порушення ПКЕЕН: «самовільне підключення після відключення поза приладом обліку зі зміненою схемою підключення. Пошкодження приладу обліку, відсутні пломби Держспоживстандарту, порушена цілісність корпусу лічильника».
Акт №123536 від 19.10.2016 року містить всі необхідні дані, що передбачені п.4.6 Методики, а саме: параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.
При цьому, Акт підписано двома представниками енергопостачальника, у присутності споживача ОСОБА_1 , який підписав Акт, (а.с.5), та погодився з порушенням, отже його складено у повній відповідності до вимог чинного законодавства за обставин, які потребували його оформлення.
Посилання в апеляційній скарзі на те, що його підписано тільки двома представниками енергопостачальної компанії не заслуговують на увагу, оскільки Акт про порушення без підпису споживача вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Вданому випадку акт про порушення підписано споживачем, у зв`язку з чим, підпис трьох представників енергопостачальника не є обов`язковим.
В п.9 Акту про порушення відповідачу повідомлено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 14.11.2016 за адресою: м. Нікополь, вул. (Головко) Світла 44, каб. 24 о 14 годині 00 хвилин. На засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа. Даний акт відповідачем не оскаржено.
Відповідно до п.53 ПКЕЕН побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.
Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії.
Таким чином, комісією Нікопольського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, розглянуто Акт № 123536 від 19.10.2016 року за відсутності споживача ОСОБА_1 завчасно (26 днів) повідомленого про засідання комісії з розгляду актів, що спростовує доводи апеляційної скарги в цій частині.

Колегією суддів встановлено, що під час перевірки у квартирі АДРЕСА_2 позивачеми виявлено порушення ПКЕЕН: «самовільне підключення після відключення поза приладом обліку зі зміненою схемою підключення. Пошкодження приладу обліку, відсутні пломби Держспоживстандарту, порушена цілісність корпусу лічильника». Дане порушення зафіксовано Актом про порушення № Н 123536 від 19.10.2016.
Так, відповідно до ч.ч.3, 4 п.53 ПКЕЕН, що діяли на час виникнення спірних правовідносин, розмір завданих енергопостачальнику збитків розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останньої технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків, але не більше терміну позовної давності. Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до Методики.
Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення правил користування електричною енергією споживачами регламентується розділом 3 Методики.
Відповідно до підпункту 5 пункту 3.1. Методики, що діяла на час винекнення спірних правовідносин, вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.
За змістом підпункту «а» пункту 3.3. Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів: у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН - із дня припинення електропостачання електроустановки споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки.
З огляду на наведене, якщо споживач допустив самовільне підключення поза приладом обліку до електричної мережі після припинення електропостачання у зв`язку з порушенням ПКЕЕН, то розрахунок збитків здійснюється із дня припинення електропостачання споживача до дня повторного припинення електропостачання, але не більше ніж за три роки.
Як вбачається з протоколу №1045/123536 від 14.11.2016 року рішенням комісії Нікопольського РЕМ по розгляду актів про порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення, № 123536 від 19.10.2016 року, проведено нарахування відповідно до п.3.1.5 (формула № 2.7) Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією та визначено обсяг не облікованої електричної енергії, вартість якої склала 27 014, 72 грн.
Нарахування по Акту проведено згідно п.3.1.5. Методики № 562 за ф.2.7. по перерізу провідника алюміній 2,5 мм.кв. період нарахування із 24.07.2013 року (дата складання попереднього акту). Тип порушення: самовільне підключення після відключення повз прилад обліку (а.с. 6)
Вирішуючи спір щодо правомірності рішення постачальника електричної енергії про проведення нарахування вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, суди мають дослідити обставини щодо вчинення споживачем такого порушення, а також перевірити правильність визначення енергопостачальником розміру такого нарахування відповідно до вимог Методики.
Відповідно до ст.76 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
В силу ч.1 ст.81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до ч.4 ст.81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно положень ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За змістом ст.ст.76, 77 ЦПК України, суд встановлює наявність або відсутність обставин, котрими обґрунтовують свої вимоги і заперечення сторони, на підставі доказів, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Як роз`яснено в п.27 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», виходячи з принципу процесуального рівноправ`я сторін та враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, необхідно в судовому засіданні дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.
Вирішальним фактором принципу змагальності сторін є обов`язок сторін у доказуванні, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів.
Обґрунтування наявності обставин повинні здійснюватися за допомогою належних, допустимих і достовірних доказів, а не припущень, що й буде відповідати встановленому статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод принципу справедливості розгляду справи судом.

Як вбачається з матеріалів справи, в ній відсутні докази складання попереднього акту від 24.01.2013 року та припинення електропостачання до квартири АДРЕСА_3 , є лише дані вказані в роздруківці з особового рахунку по даній адресі, у зв`язку з чим, колегія суддів вважає нарахування позивачем заборгованості по атку з дати складання акту про порушення, тобто з 24.07.2013 року невірним.
Позивачем не доведеноправильність визначення енергопостачальником розміру нарахування відповідно до вимог Методики.
Суд враховує той факт, що відповідно до Методики та Правил порядок нарахування вартості необлікованої електричної енергії залежить не від способу порушення правил - самовільного підключення, а від самого факту такого порушення, тобто вчинення дій, які призвели до необлікованого споживання електричної енергії, та можливості/неможливості виявити цей факт представниками постачальника.
Підпунктом 3.3 Методики визначено порядок розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил.
За змістом цього підпункту розрахунок вартості необлікованої енергії здійснюється за кількістю днів, яка залежить від встановлення можливості представників постачальника виявити порушення Правил.
Таким чином, для правильності визначення періоду, за який споживачу робиться розрахунок вартості необлікованої електричної енергії у разі самовільного підключення електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, має значення не лише сам по собі факт такого підключення, а й наявність у представника постачальника можливості чи її відсутність виявити таке підключення, і саме ці обставини є предметом перевірки в разі виникнення відповідного спору.

З урахуванням викладених обставин, а також наявності даних, що відповідач користувався послугами позивача з 01.09.2016р., що підтверджується довідкою, колегія суддів приходить до висновку, що стягненню з відповідача підлягає сума в розмірі 1719,54 грн, яка розрахована з 01 вересня 2016 року по дату виявлення порушення, який становить 48 днів.

Відповідно до пунктів 3 та 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд вважає, що рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 квітня 2019 року підлягає зміні.

Згідно ч.13 ст.141 України якщо суд апеляційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, з ОСОБА_1 на користь АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» підлягає стягненню судовий збір за подання позовної заяви пропорційно задоволеним позовним вимогам в розмірі 112, 06 грн.
Разом з тим, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, у зв`язку з чим з АТ «ДТЕК «Дніпровські електромережі» підлягає стягненню на користь ОСОБА_1 понесені судові витрати за подання апеляційної скарги пропорційно задоволеним позовним вимогам в розмірі 2474,91 грн.

Керуючись статтями 367, 374, 376, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 квітня 2019 року змінити.
«Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» вартість необлікованої електроенергії у сумі 1719 (одну тисячу сімсот дев`ятнадцять) гривень 54 коп., перерахувавши на поточний рахунок зі спеціальним режимом використання № НОМЕР_1 , філія - Дніпропетровське обласне управління АТ «Ощадбанк», МФО 305482, код ЄДРПОУ 23359034, та судовий збір у сумі 112,06 грн., перерахувавши на поточний рахунок № НОМЕР_2 в ПАТ «ПУМБ» м.Київ, МФО 334851, код ЄДРПОУ 23359034».
Стягнути з Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпровські електромережі» на користь ОСОБА_1 витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 2474 (дві тисячі чотириста сімдесят чотири) гривні 91 копійок.
Постанова набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Судді: