П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

19 березня 2024 р. Категорія 108020000	м. Одеса	Справа № 420/21329/23	
Перша інстанція: суддя Стефанов  С.О.,
час і місце ухвалення: спрощене провадження, 
м. Одеса

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача – Семенюка Г.В.,
суддів – Домусчі С.Д., Шляхтицького О.І., 

розглянувши у письмовому провадженні у приміщенні П`ятого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Одеської митниці на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України)   про визнання протиправним та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару, -

встановиВ:

          Позивач, звернувся до суду з позовом до Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України)   про визнання протиправним та скасування рішення щодо визначення (корегування) митної вартості товару, мотивуючи його тим, що ним було подано достатньо доказів на підтвердження заявленої митної вартості товару за основним методом. Проте, Одеською митницею всупереч вимогам діючого законодавства за результатами опрацювання поданих митних декларацій та документів, винесена картка відмови у прийнятті митної декларації та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Позивачем наголошувалося, що Одеською митницею в оскаржуваному рішенні не наведено достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано та не зазначено інформацію, яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом. 
          Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано рішення Одеської митниці (відокремлений підрозділ Державної митної служби України) про коригування митної вартості товарів №UA500080/2023/000094/1 від 09.08.2023 року.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Одеська митниця подала апеляційну скаргу, в якій просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду та прийняти нову постанову, якою у задоволенні вимог позивача відмовити.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права. Зазначає, що задовольняючи позов, суд першої інстанції не врахував, що в поданих документах містяться розбіжності, також надані позивачем документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту та обґрунтовано у графі 33 Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2023/000094/1 від 09.08.2023, а саме: Згідно Правил Інкотермс, впроваджених Міжнародною торговельною палатою, - за умовами поставки CPT саме продавець платить за перевезення товару до зазначеного пункту призначення. В той же час у поданому коносаменті від 12.06.2023 SZX230694340 зазначено FREIGHT COLLECT,- що означає що фрахт тільки має бути сплачено на момент прибуття вантажу до порту призначення, а це має протиріччя з умовами поставки CPT. Отже неможливо з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості. У поданих документах відсутня інформація щодо виробника і торгової марки товару, а напис GEON зазначений у інвойсі як найменування товару. У висновку експерта про якісні та вартісні характеристики товару не зазначено на яких умовах поставки визначено ринкову вартість товару.
На підставі ст. 311 КАС України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення з наступних підстав:
Судом першої інстанції встановлено, що між Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛЬЯНС ІМПОРТ» (далі за текстом – «Позивач») та Компанією «ZOMAX LIMITED» (Hong Kong) було укладено Контракт №2021TS0192 від 23.11.2021 року, відповідно до якого продавець здійснює поставку та продає, а покупець приймає товар: транспортні засоби, комплектуючі та запасні частини до них різних виробників, різного стану та комплектності, згідно з умовами цього Контракту. 
Згідно п. 1.2., 2.2. Контракту характеристики, умови поставок та особливості товару по даному Контракту повинні бути вказані в Специфікації та/або в Інвойсах, які є невід`ємною частиною цього Контракту. Якісні та кількісні характеристики Товару визначаються Специфікаціями та/або Інвойсами. 
Відповідно до п.п. 4.1. - 4.4. Контракту ціна за товар по даному Контракту встановлюється в доларах США. Ціни на товар вказуються в Інвойсах, які є невід`ємною частиною цього Контракту, для кожної поставки окремо. Загальна вартість Контракту визначається додаванням вартості всього поставленого товару. Загальна вартість Контракту визначається в розмірі 2 150 000,00 (два мільйони сто п`ятдесят тисяч) доларів США та може бути змінена за згодою сторонами цього Контракту. 
За умовами п.п. 5.2., 5.3. Контракту оплата за товар, що постачається по даному Контракту, здійснюється шляхом банківського переказу протягом 6 (шести) календарних місяців з моменту (дати) перетину товарів митного кордону України. Можлива оплата шляхом здійснення попереднього платежу у розмірах та на умовах, обумовлених додатково у Додатках (Інвойсах) конкретного постачання. 
В свою чергу, п. 3.4. визначено, що умови поставки по даному Контракту розуміються у відповідності до їх трактування «Інкотермс-2020». 
На виконання Контракту Продавцем було узгоджено постачання товару, по цінам, вказаним в рахунку-фактурі (інвойсі) №086 від 12.06.2023 р., вартість товару становить 26187,00 доларів США. 
З метою здійснення митного оформлення товару, представником позивача, (декларантом) було подано митну декларацію, в якій митна вартість товару була визначена за ціною інвойса (рахунку-фактури) №23UA500080006447U6 від 08.08.2023 р. 
На підтвердження обґрунтованості заявленої у митній декларації митної вартості товару та обраного методу його визначення Декларант надав митному органу разом з декларацією наступні документи: 0271 Пакувальний лист №086 від 12.06.2023 року, 0380 Рахунок-фактура (iнвойс) №086 від 12.06.2023 року, 0704 Мастерконосамент №MEDURX667260 від 12.06.2023 року, 0714 Домашній коносамент №SZX230694340 від 12.06.2023 року, 0730 Автотранспортна накладна №1081626 від 04.08.2023 року, 0821 Супровідний документ T1 №23ROCT190000495467 від 03.08.2023 року, 0861 Сертифікат про походження товару №23C4407B0055/00166 12.06.2023 року, 3016 Висновок про вартісні характеристики товару ЗВІТ №AS230808-001 від 08.08.2023 року, 4100 Зовнішньоекономічний договір (контракт) №2021TS0192 від 23.11.2021 року, 4103 Доповнення до зовнішньоекономічного договору (Специфікація) №086 від 12.06.2023 року.
Незважаючи на вказаний перелік документів, Одеська митниця   відмовила у митному оформленні (випуску) товарів та Декларантом було отримано Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500080/2023/000668 від 09.08.2023 року та Рішення про коригування митної вартості товарів №UA500080/2023/000094/1 від 09.08.2023 року, яким було здійснено коригування до рівня митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, з заявленої декларантом по товару №1 – 301 дол.США/шт до 508,82 дол. США/шт (МД UA500500/2023/010076 від 27.03.2023 партія товару 96 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником); по товару №2 – 301 дол.США/шт до 311,91дол. США/шт (МД UA403020/2022/026054 від 07.12.2022 партія товару 111 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником), - з урахуванням умов поставки, календарного та модельного року виготовлення, об`єму циліндрів двигуна та розміру партії.
Оскаржуване рішення про коригування митної вартості товару містить наступні підстави для відмови в прийнятті митної декларації за заявленою декларантом митною вартістю товарів, а саме: 
1) Згідно Правил Інкотермс, впроваджених Міжнародною торговельною палатою, - за умовами поставки CPT саме продавець платить за перевезення товару до зазначеного пункту призначення. В той же час у поданому коносаменті від 12.06.2023 SZX230694340 зазначено FREIGHT COLLECT, що означає що фрахт тільки має бути сплачено на момент прибуття вантажу до порту призначення, а це має протиріччя з умовами поставки CPT. Отже неможливо з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості;
2) У поданих документах відсутня інформація щодо виробника і торгової марки товару, а напис GEON зазначений у інвойсі як найменування товару.
3) У висновку експерта про якісні та вартісні характеристики товару не зазначено на яких умовах поставки визначено ринкову вартість товару. 
Як вбачається зі змісту рішення про коригування митної вартості товарів, заявлену декларантом митну вартість товару за ціною угоди митним органом не може бути визнано внаслідок виявлених розбіжностей та не підтвердження заявленої декларантом митної вартості шляхом надання додаткових документів. Митна вартість оцінюваних товарів не може бути визначена митним органом згідно з положеннями статті 59 МКУ - у митного органу відсутня інформація щодо вартості операцій з ідентичними товарами; 60 МКУ - у митного органу немає документально підтвердженої інформації щодо якості товару з заявленою торгівельною маркою, що унеможливлює його порівняння з раніше заявленими торговими марками та репутацією цих товарів на ринку; 62,63 МКУ - у митного органу відсутня інформація, необхідна для обчислення вартості на основі віднімання та додавання вартості.
Митний орган пропонує визначити митну вартість оцінюваних товарів шляхом застосування резервного методу визначення митної вартості з використанням способів, які є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ), згідно з положеннями ст.64 МКУ, ґрунтуючись на раніше визнаних митними органами митних вартостях товарів, митне оформлення яких вже здійснено. Оскільки декларант надіслав електронне повідомлення в якому зазначив, що надав вичерпний перелік наявних у нього документів, то, на підставі аналізу наявної у митного органу інформації згідно з положеннями п.1 ст.55 МКУ,- митним органом буде здійснено коригування митної вартості до рівня митної вартості аналогічних товарів (буде застосовано обґрунтовану гнучкість в застосуванні методу). 
Позивач, вважаючи, що оскаржуване рішення є необґрунтованим, таким, що прямо суперечить нормам та вимогам Митного кодексу України, звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції зазначив, що митний орган здійснив формальну перевірку, без ретельного дослідження наданих документів та відомостей. Ігноруючи положення чинного законодавства України відповідач прийняв оскаржуване рішення та здійснив розрахунок митної вартості за другорядним методом, а саме за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів, обмежившись загальною фразою про те, що декларантом заявлені не повні відомості про митну вартість товару, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, не вказав які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, а також не зазначив, чому саме з документів, які було подано декларантом неможливим є встановлення даних складових. Висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що документи, подані позивачем до митного органу з метою підтвердження заявлених відомостей про митну вартість товарів, відповідають переліку документів, встановлених ч. 2 ст. 53 МК України та не містять розбіжностей.
П`ятий апеляційний адміністративний суд погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на таке.
Згідно ст. 49 МК України встановлено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною першою статті 54 МК України визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Частинами 1, 2, 3 статті 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких орган доходів і зборів вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.
Відповідно до ч.1 ст. 53 МК України, у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає органу доходів і зборів документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Згідно ч. 2 ст. 53 МК України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Згідно із ч.3 ст.53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Тобто, вимоги вказаних норм дають змогу відокремити наступні обставини, за наявності яких митний орган має право зобов`язати декларанта подати додаткові документи для підтвердження митної вартості:
1) наявність розбіжностей між окремими документами;
2) наявність ознак підробки певних документів;
3) відсутність достатніх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Таким чином, висновок митного органу щодо наявності даних обставин повинен бути обґрунтованим та підтверджений відповідними доказами. Так, встановивши розбіжність між документами чи відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих декларантом документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Відповідно до ч.3 ст.54 МК України за результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів орган доходів і зборів визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно ч.ч.1, 2 ст.55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається органом доходів і зборів у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо органом доходів і зборів у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана органом доходів і зборів; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої органом доходів і зборів, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною органом доходів і зборів; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням органу доходів і зборів про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному органом доходів і зборів відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
Частиною першою статті 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Відповідно до частин 2, 3 статті 57 МК України основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Частиною дев`ятою статті 58 МК України передбачено, що розрахунки при застосуванні методу визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню, а отже, враховуючи вищевикладені обставини не було можливим застосувати метод визначення митної вартості за ціною договору.
Частиною 8 статті 57 МК України встановлено, що у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Аналіз наведених норм дає підстави вважати, що митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
При цьому, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені  ст. 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічного правового висновку дійшов Верховний Суд у постановах від 13 лютого 2020 року у справі №812/1325/17, від 11 лютого 2020 року у справі №520/9544/18, від 12 лютого 2019 року у справі №808/1801/18, від 26 червня 2018 року у справі №814/1996/15, від 22 травня 2018 року у справі №808/178/16, від 23 жовтня 2018 року у справа №820/1761/17.
Отже, лише у разі встановлення митним органом невідповідності числових значень складових митної вартості товару в документах, які підтверджують митну вартість товарів, митний орган має право вимагати від декларанта надання додаткових документів для встановлення дійсної митної вартості товару.
Так, в оскаржуваному рішенні митним органом було вказано, що згідно Правил Інкотермс, впроваджених Міжнародною торговельною палатою, - за умовами поставки CPT саме продавець платить за перевезення товару до зазначеного пункту призначення. В той же час у поданому коносаменті від 12.06.2023 SZX230694340 зазначено FREIGHT COLLECT,- що означає що фрахт тільки має бути сплачено на момент прибуття вантажу до порту призначення, а це має протиріччя з умовами поставки CPT. Отже неможливо з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості. 
З цього приводу суд зазначає наступне.
На сьогодні діють Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс), - це міжнародні правила по тлумаченню найбільш широко використовуваних торгових термінів в області зовнішньої торгівлі, у них зазначені яка з сторін договору купівлі - продажу повинна здійснити необхідні для перевезення та страхування дії, коли продавець передає товар покупцю, та які витрати несе кожна з сторін. Метою Інкотермс є забезпечення єдиного набору міжнародних правил для тлумачення найбільш уживаних торговельних термінів у зовнішній торгівлі. 
Обрані сторонами умови зовнішньоекономічного договору умови поставки товару визначають те, які витрати включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари або іншими словами, визначають конкретні складові митної вартості товарів. Термін CPT (CARRIAGE PAID TO (... named place of destination), ФРАХТ/ПЕРЕВЕЗЕННЯ ОПЛАЧЕНО ДО (... назва місця призначення) означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим.
Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. 
У відповідності до п. А.3 Інкотермс продавець зобов`язаний за власний рахунок укласти на звичайних умовах договір перевезення товару до узгодженого пункту в названому місці призначення звичайним маршрутом і в звичайно прийнятий спосіб. Якщо такого пункту не узгоджено або не визначено практикою поставок, продавець може вибрати пункт у межах названого місця призначення, який найбільш задовольняє його цілям.
Згідно з п. Б.3 Інкотермс за умовами поставки СРТ у покупця відсутній обов`язок на укладення договору перевезення. Відповідно до п. 9.3. Інкотермс "C"- терміни вимагають від продавця укласти договір перевезення на звичайних умовах за свій власний рахунок. 
Тому пункт, до якого він повинен оплачувати транспортні витрати, обов`язково має бути зазначений після відповідного "C"-терміна. Сутнісна природа "C"- термінів як умов договорів відправлення також відображається у використанні документарних акредитивів як переважного засобу платежу за цих обставин. 
У випадках, коли сторони договору купівлі-продажу домовилися, що продавець одержить оплату при поданні погоджених вантажовідправних документів до банку у відповідності з умовами документарного акредитиву, несення продавцем подальших ризиків і витрат після одержання оплати, за акредитивом чи іншим шляхом, після відвантаження й відправлення товару суперечило б ключовій меті документарного акредитиву. 
Звичайно, продавцю доведеться нести витрати за договором перевезення незалежно від того, чи фрахт підлягає оплаті вперед відправки (в пункті відправки), чи то в місці призначення; однак додаткові витрати, що можуть виникнути внаслідок подій, що матимуть місце після відвантаження й відправлення, обов`язково покладаються на покупця. 
Отже, митним органом помилково зазначено щодо неможливості з`ясувати чи включено продавцем фрахт до складових митної вартості, оскільки на продавця покладаються витрати за договором перевезення незалежно від того, чи сплачується фрахт після відвантаження або після прибуття до пункту призначення. 
Крім того, митним органом було зазначено, що у поданих документах відсутня інформація щодо виробника і торгової марки товару, а напис GEON зазначений у інвойсі і специфікації до контракту як найменування товару, відносно чого суд зазначає наступне. 
На виконання умов контракту згідно інвойсу №086 від 12.06.2023 року позивачу поставлено товар, з метою митного оформлення якого було подано митну декларацію та всі наявні документи, в яких зазначено відомості щодо торгової марки, моделі, виробника, кількості, вартості, тощо, а саме: 
- Товар 1 - Мотоцикл новий - 82 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON PN 200. Виробник - "GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай(CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 199 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2023. Модельний рік виготовлення - 2023. Мотоцикли знаходяться у частково розібраному стані для зручності у транспортуванні;
- Товар 2 - Мотоцикл новий - 5 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON PN 200. Виробник - "GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай(CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 199 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння -2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення - 2021. 
Мотоцикли знаходяться у частково розібраному стані для зручності у транспортуванні. 
Слід зазначити, що позивачем здійснювалося митне оформлення по товару згідно інвойсу №086 від 12.06.2023 року, в якому міститься необхідна інформація для визначення та ототожнення відомостей щодо товару, а саме: у графі «Опис» (Description) вказано найменування товару «GEON PN 200», у графі «Специфікація» (Specification) зазначено об`єм двигуна 199 см3, стан товару – новий (New), вказано походження товару (origin) - Китай, вагу, кількість, ціну та загальну вартість. 
Поміж іншого, вичерпна інформація щодо товару міститься в специфікації №086 від 12.06.2023 року та пакувальному листі №086 від 12.06.2023 року. 
Копія митної декларації країни відправлення №23ROCT190000495467 від 03.08.2023 року, також містить відомості щодо товару, зокрема: у графі 31 міститься найменування товару GEON / 87 шт. МОТОЦИКЛИ З АВТО. 199 СС, НОВИЙ, СЕРІЯ CF. ВКАЗАНО = 87 ШТУК (GEON / 87 Ambalaji PK. MOTOCICLETE CU САР. 199 СС, NOI, SERII CF. SPECIFICATE = 87 BUCATI); у графі 33 зазначено код товару 87112098; у графі 44 вказано документ, за яким поставляється товар, а саме, за кодом №380 - інвойс №086, також вказано вартість товару 26187 USD. 
Крім того, рахунок-фактура (інвойс) - вид комерційного рахунка, на підставі якого здійснюється оплата за товар. Затвердженої форми рахунку-фактури чи рахунку проформи та вимог щодо їх заповнення законодавством України не передбачено.
Згідно загальносвітової практики, рахунок-фактура має містити дату складання, найменування та реквізити продавця і покупця, найменування товарів, їх ціну, загальну вартість рахунку, валюту, ставки та розмір податку. Також, в рахунку - фактурі можуть зазначатись реквізити зовнішньоекономічної угоди, відповідно до якого здійснюється поставка, реквізити відвантажувального документа, платіжні реквізити та інші відомості, у разі якщо їх наявність в рахунку-фактурі передбачена умовами договору, такі як умови поставки, умови оплати, місце завантаження, розмір та підстави надання знижок. 
Відповідно до п. 20 Рекомендації Європейської економічної комісії ООН № 6 від 01.09.1983 року «Формуляр - зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі» у графі «Перелік товарів (кодом та/або повністю); кількість; ціна за одиницю товару» визначено, що розташування відомостей у цьому полі вільного використання залишено на розсуд продавця в залежності від виду товару та т.д. Для деяких видів товарів це може поєднуватися з наведеним вище описом товарів; у разі потреби можна змінювати розподіл місця по вертикалі шляхом переміщення пунктирною лінії. Перелік має бути докладним для ідентифікації різних товарів у партії, доставленої кількості, ціни за одиницю товару, знижок за кількість та всіх інших відомостей, необхідні для контролю розрахунку сум, зазначених у рахунку.
Таким чином, при здійсненні контролю правильності визначення митної вартості митний орган має впевнитись, що рахунок - фактуру можна ідентифікувати з поставкою оцінюваного товару та він містить відомості, які підтверджують відомості щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті. 
Враховуючи вище викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що вказані документи містять всю необхідну інформацію щодо поставленого товару, із зазначення торгової марки і виробника та охоплюють кількісні, якісні та вартісні показники всього товару. Інформація про товар, повністю співпадає з відомостями, зазначеними в МД декларантом, та узгоджується з відомостями в товаросупровідних документах, в тому числі, з реквізитами, необхідними для ідентифікації ввезеного товару. 
Поміж іншого у рішенні було наведено, що у висновку експерта про якісні та вартісні характеристики товару не зазначено на яких умовах поставки визначено ринкову вартість товару, відносно чого суд зазначає наступне. 
Для митного оформлення товару разом з декларацією позивачем було надано Звіт про оцінку нерозмитнених мотоциклів, що ввозиться на митну територію України GEON PN 200 №AS230808-001 від 08.08.2023, підготовлений спеціалізованою експертною організацією ТОВ «ЦЕНТР НЕЗАЛЕЖНОЇ ЕКСПЕРТНОЇ ОЦІНКИ», що є суб`єктом оціночної діяльності (Сертифікат № 863/21 виданий Фондом державного майна України 25.11.2021 р.), складений на основі представлених супровідних документів, який охоплює кількісні, якісні та вартісні показники транспортних засобів. 
Вказану оцінку, підготовлено з метою визначення ринкової вартості нерозмитнених мотоциклів GEON PN 200, що ввозиться на митну територію України, детальні характеристики яких наведено на 3-4 сторінках, а саме: 
- Об`єкт оцінки - Нерозмитнені мотоцикли марки GEON PN 200 в кількості 82 одиниці: Рік випуску 2023. Тип двигуна – бензиновий, об`єм двигуна 199 куб см. Привід 1х2. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Країна походження – Китай. Виробник - GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD;
- Об`єкт оцінки - Нерозмитнені мотоцикли марки GEON PN 200 в кількості 5 одиниць: Рік випуску 2021. Тип двигуна – бензиновий, об`єм двигуна 199 куб см. Привід 1х2. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Країна походження – Китай. Виробник - GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD. 
Згідно наданого звіту ринкова вартість нерозмитнених мотоциклів, станом на 08 серпня 2023 року, складає 26187,00 доларів США, що при курсі НБУ на дату оцінки – 36,56 грн/долар США становить 957396,72 грн. Виходячи із змісту звіту експертом проведено дослідження щодо визначення ринкової вартості мотоциклів, що ввозиться на митну територію України по рівню цін в країні придбання, станом на момент його ввезення, в ході якого використано відповідну нормативно-правову базу.
Так, Методика товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду держаного майна України 24.11.2003 за №142/5/2092 (з доповненнями), встановлює механізм оцінки (визначення вартості) колісних транспортних засобів (надалі по тексту також - КТЗ) а також вимоги до оформлення результатів оцінки, оціночні процедури визначення вартості КТЗ. 
Відповідно до пункту 1.3 Методики її вимоги є обов`язковими під час проведення автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень судовими експертами науково-дослідних інститутів судових експертиз Міністерства юстиції України, експертами науково-дослідних експертно-криміналістичних центрів Міністерства внутрішніх справ України, експертами інших державних установ, суб`єктами господарювання, до компетенції яких входить проведення судових автотоварознавчих експертиз та експертних досліджень, а також всіма суб`єктами оціночної діяльності під час оцінки КТЗ у випадках, передбачених законодавством України або договорами між суб`єктами цивільно-правових відносин.
Підпунктом "з" пункту 1.4 Методики передбачено, що вона застосовується з метою визначення вартості КТЗ, його складників, що ввозяться на митну територію України. 
Згідно з пунктом 7.53 Методики вартість КТЗ та їх складових частин, що ввозяться на митну територію України, визначається за середніми цінами їх продажу в країні придбання або в провідних країнах-експортерах без врахування витрат на навантаження, вивантаження, перевантаження КТЗ (його складників), вартості транспортування; страхових сум; комісійних та брокерських винагород, інших витрат. 
З наданого до митного оформлення висновку експерта вбачається, що при розрахунку вартості використано відомості інтернет-ресурсу "Alibaba" та при визначенні рівня вартості транспортного засобу експертом взято середню ціну продажу як того вимагає пункт 7.53 Методики. 
Ринкова вартість КТЗ враховує його комплектність, укомплектованість і фактичний технічний стан, термін експлуатації, величину пробігу, умови в яких він експлуатувався (зберігався), особливості кон`юнктури ринку регіону. 
На підставі проведених досліджень середня ринкова вартість транспортного засобу становить: Сср = (299,00 + 300,00 + 304,00) / 3 = 301,00 * 87 = 26187,00 та приведена у вартість національної валюти на дату оцінки 08 серпня 2023 року; згідно курсу 1 долар США=36,56грн Сср = 26187,00 * 36,56= 957396,720 грн. 
Відповідно до пункту 7.2 Методики, основним підходом, який використовується для оцінки КТЗ, є порівняльний підхід. Згідно з ним визначення вартості КТЗ на території України проводиться на підставі їх цін продажу та поточних цін пропозиції до продажу, які зазначені у вітчизняних довідниках. Зазначені ціни є статистично усередненими ціновими даними КТЗ, які були відчужені в Україні згідно з умовами, що відповідають змісту і поняттю «ринкова вартість». Використання зарубіжної довідкової літератури допускається у разі відсутності потрібної інформації у вітчизняних довідниках. Основним методом у межах порівняльного підходу є метод, заснований на аналізі цін ідентичних КТЗ. 
Враховуючи, що вказаний звіт складено за результатами проведення автотоварознавчої експертизи, здійсненої на підставі відповідних досліджень, особою, яка має необхідні (спеціальні) знання для надання висновку з досліджуваних питань, пройшла необхідну підготовку та отримала кваліфікацію експерта з відповідної експертної спеціальності, то такий висновок може розцінюватися як належний та допустимий доказ, підстав для неврахування якого, поряд з іншими доказами, з метою встановлення обставини про вартості транспортного засобу ввезеного позивачем по рівню цін в країні придбання на момент проведення оцінки - 08.08.2023 року, не має. 
Крім цього, твердження митного органу, що висновок експерта щодо ціни на товар призводить до неможливості визнання заявленої митної вартості є безпідставним, оскільки МК України не відносить до документів, що підтверджують митну вартість товарів, висновки експертних організацій. 
З огляду на вищевикладене, митний орган здійснив формальну перевірку, без ретельного дослідження наданих документів та відомостей.
Відповідачем не вказано, які саме конкретні розбіжності або невідповідності в поданих позивачем до митного оформлення документах стали підставою для невизнання встановленої ним митної вартості товару, як і не наведено обставин, що вплинули на таке коригування; зі змісту оскаржуваного рішення про коригування митної вартості товарів не вбачається, який саме показник ціни придбаного товару, на думку відповідача, був сумнівним чи/або помилковим, що є підставою для визнання незаконним та скасування рішення митного органу.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 21.04.2021 року у справі №820/307/17.
Верховний Суд у постанові від 13.10.2021 р. у справі № 804/15600/15 наголосив, що витребування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше.
У цій поставної Верховний Суд звернув увагу, що витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитися в правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України.
Верховний Суд у постанові від 14.04.2021 р. у справі № 820/4849/16 назвав вимоги до запиту додаткових документів, відповідно до яких митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Верховний Суд у постанові від 21.04.2021 р. у справі №820/263/17 дійшов висновку, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
З викладеного можна дійти висновку, що відповідачем було формально запитано всі документи, які передбачені статтею 53 МК України без зазначення конкретних розбіжностей задекларованої позивачем митної вартості, тому такий запит відповідача не мав на меті та на стосувався визначення митної вартості товару.
Відсутність належного обґрунтування митним органом причин та суті запиту додаткових документів є однією із підстав для подальшого визнання рішення про коригування митної вартості протиправним. 
Підставою для прийняття оскаржуваного рішення слугувала інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю із зазначенням номерів відповідних митних декларацій, яка міститься у спеціалізованому програмно? інформаційному комплексі Єдиної автоматизованої інформаційної системи (ЄАІС), АСМО «Інспектор» якою було встановлено, що рівень митної вартості подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, є більшим та митним органом здійснено коригування з заявленої декларантом митної вартості: 
- по товару №1 – 301 дол.США/шт до 508,82 дол. США/шт (МД UA500500/2023/010076 від 27.03.2023 партія товару 96 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником), - з урахуванням умов поставки, календарного та модельного року виготовлення, об`єму циліндрів двигуна та розміру партії;
- по товару №2 – 301 дол.США/шт до 311,91 дол. США/шт (МД UA403020/2022/026054 від 07.12.2022 партія товару 111 шт з умовами поставки FOB (CN) Китай за угодою з виробником), - з урахуванням умов поставки, календарного та модельного року виготовлення, об`єму циліндрів двигуна та розміру партії. 
Верховний суд у постанові від 24.10.2019 року по справі №826/18719/15 відзначив, що суди попередніх інстанцій обмежились констатацією, що митна вартість визначена із застосуванням другорядного методу (методу визначення митної вартості за ціною договору щодо ідентичних та/або подібних(аналогічних) товарів), не встановивши, як саме, за яким договором та щодо якого товару визначена митна вартість. Не перевірено, чи дійсно застосована ціна ідентичних та/або подібних(аналогічних) товарів, який постачався на вказаних умовах. 
У даному випадку для обґрунтування обраного методу митниця формально послалась на номер і дату митної декларації подібних (аналогічних) товарів з вищою вартістю. При чому копії такої декларації не надавались з огляду на конфіденційність. Тобто позивач по суті не може пересвідчитися, що товар є справді подібним (аналогічним), які ж умови поставки такого товару тощо. 
Крім того, варто також звернути увагу, що постачання партії товару за МД UA500500/2023/010076 від 27.03.2023, UA403020/2022/026054 від 07.12.2022, на які посилається митниця здійснено на умовах поставки FOB (CN), що впливає на визначення рівня митної вартості оцінюваного товару тощо. 
Однак, якщо брати за основу митну вартість подібних товарів, то необхідно навести митні декларації подані раніше позивачем, в яких митну вартість визначено за основним методом, тобто за ціною договору на підставі поданих до митного оформлення документах, в яких зазначено аналогічні дані, зокрема, умови поставки, вантажодержувач, найменування та кількість товар, а саме: 
- по мд №UA500030/2021/227882 від 06.10.2021 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) – Одеса, вартість визначена на рівні 301,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 82 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON PN 200. Виробник - "GUANGDONG TAYO MOTORCYCLE TECHNOLOGY CO., LTD.", Китай (CN). Виробництво - Китай (CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 199 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно-шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення – 2021;
- по мд №UA500030/2022/004636 від 21.01.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) – Одеса, вартість визначена на рівні 305,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 43 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON X-ROAD 250. Виробник - "CHONGQING SHINERAY MOTORCYCLE CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай(CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 250 см3., з двигуномвнутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно-шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі;
- по мд №UA500030/2022/004645 від 21.01.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) – Одеса, вартість визначена на рівні 305,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 27 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON GNX 250. Виробник - "CHONGQING COWELLS MACHINERY MANUFACTURING CO., LTD.", Китай (CN). Країна виробництва - Китай (CN). Тип двигуна – бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 249 см3., здвигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення – 2021;
- по мд №UA500030/2022/008442 від 04.02.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) – Одеса, вартість визначена на рівні 325,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 50 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON DAKAR GNS 300. Виробник- "WUYI ZUMA INDUSTRY & TRADE CO., LTD.", Китай (CN). Виробництво - Китай. Країна виробництва - Китай (CN). Тип двигуна - бензиновий з робочим об`ємом циліндрів 279 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2021. Модельний рік виготовлення – 2021;
- по мд №UA500030/2022/013956 від 20.04.2022 партія товару з умовами поставки СРТ (Китай) – Одеса, вартість визначена на рівні 325,00 дол. США/шт. Мотоцикл новий - 50 шт.: Марка - GEON, Модель - GEON DAKAR GNS 300. Виробник- "WUYI ZUMA INDUSTRY & TRADE CO., LTD.", Китай (CN). Виробництво - Китай. Країна виробництва - Китай (CN). Тип двигуна- бензиновий з робочим об`ємом циліндрів279 см3., з двигуном внутрішнього згоряння з іскровим запалюванням та кривошипно шатунним механізмом. Номер двигуна - не визначений. Кількість місць для сідіння - 2. Колісна формула - 1х2. Тип приводу - задній. Категорія - L, не містять у своєму складі передавачі або приймачі та передавачі. Календарний рік виготовлення - 2022. Модельний рік виготовлення - 2022.
Також судом встановлено, що у лютому 2023 року за цим же Контрактом №2021TS0192 від 23.11.2021 року було здійснено митне оформлення товару по МД №23UA500080000959U3 від 27.02.2023, №23UA500080000958U4 від 27.02.2023, №23UA500080000957U5 від 27.02.2023 вартість якого була визначена на рівні 305 дол. США/шт. За вказаними МД митним органом було скориговано митну вартість товару за автентичних підстав та аналогічних документів, наданих до митного оформлення. 
Однак, рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 08.06.2023 року у справі 420/4794/23 було надано оцінку підставам коригування митної вартості та доводам митниці за наданим автентичним пакетом документів, внаслідок чого, визнано протиправними та скасовані рішення про коригування митної вартості товарів, а отже визнано митну вартість визначену декларантом за основним метод. 
Посилання відповідача в рішенні про коригування митної вартості товару на відомості з довідкової інформації не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.
Слід зазначити, що Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС) Держмитслужби України закрита для вільного доступу, що позбавляє декларанта можливості довести задекларовану митну вартість. Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого Позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС Держмитслужби України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.
Аналогічна правова позиція викладена в Рішенні Верховного Суду від 21.02.2018 року у справі № 820/17417/14, від 04.09.2018 року у справі № 818/1186/17.
Отже, на підставі вищевикладеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що оскаржуване рішення, прийняте Одеською митницею, є необґрунтованим, а відтак позовні вимоги товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс Імпорт» є такими, що підлягають задоволенню.
Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
З огляду на вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права і підстав для його скасування не вбачається.
Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Одеської митниці, - залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 25 жовтня 2023 року по справі № 420/21329/23, - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

          Суддя-доповідач 		Г.В. Семенюк	
          Судді	  	С.Д. Домусчі    О.І. Шляхтицький