Слідчий суддя у 1-й інстанції: ОСОБА_1 	Справа № 991/7255/23	
Доповідач: ОСОБА_2 	Провадження №11-сс/991/172/24	

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А

18 березня 2024 року	місто Київ	

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,
прокурора ОСОБА_10 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяви захисників ОСОБА_11 – адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_6 , ОСОБА_9 про відвід суддів від участі у розгляді справи №991/7255/23 у кримінальному провадженні №52016000000000380,

В С Т А Н О В И Л А:

На розгляді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду знаходиться апеляційні скарги прокурора та захисників на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 23.02.2024 про відмову в здійсненні спеціального досудового розслідування.
В судовому засіданні 18.03.2024 з посиланням на п. 4 ч. 1 ст. 75 Кримінального процесуального кодексу України /далі – КПК/ у цій справі було заявлено захисниками відвід колегії суддів ( ОСОБА_6 ) та головуючому ( ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ).
Свою позицію захисник ОСОБА_6 мотивував наявністю в колегії суддів сформованої позиції у цьому кримінальному провадженні та їх особистої зацікавленості суддів у результатах апеляційного розгляду, оскільки суд у цьому складі раніше залишив в силі ухвалу Вищого антикорупційного суду від 07.12.2022. Вказав, що у справі №991/10576/23 за схожих обставин відвід було задоволено.
Захисник ОСОБА_8 заявлений відвід пояснила наявністю упередженого ставлення в головуючого судді у цій справі до сторони захисту, що, на її думку, підтверджується: (1) встановленням для захисників в ухвалі про призначення судового засідання у цій справі не передбаченої КПК умови щодо строку ознайомлення з матеріалами судового провадження, а також зазначення, що її недотримання буде вважатися зловживанням правом, направлене на затягування строків розгляду справи; (2) наявністю на розгляді у Європейському Суді з прав людини /далі – ЄСПЛ/ заяви, яка стосується скарг, зокрема, на порушення головуючим прав ОСОБА_11 під час розгляду справи про обрання запобіжного заходу в цьому кримінальному провадженні (встановлення обмеження в часі - по 30 хв кожній стороні на виступ щодо поданих клопотань); (3) безпідставною відмовою головуючого розглядати цю справу з участю в ній захисника ОСОБА_12 в режимі відеоконференції з власних технічних засобів із за кордону.
Свою позицію захисник ОСОБА_9 обґрунтувала тим, що головуючий під час судового засідання, на її думку, порушив право на захист, обмеживши в часі тривалість виступу захисника ОСОБА_8 під час висловлення доводів заяви про відвід.
Захисники ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_7 підтримали всі заявлені відводи - просили їх задовольнити з підстав, якими їх мотивовано.
Прокурор заперечив проти задоволення заяв про відвід, зазначивши, що доводи сторони захисту зводяться до (1) незгоди із судовими рішеннями, яка не є підставою для відводу, (2) наведені в ухвалі про призначення судового засідання роз`яснення однаковою мірою стосуються як сторони захисту так і сторони обвинувачення, тому упередженість відсутня, (3) факт звернення до ЄСПЛ не свідчить про порушення прав людини, (4) лише Вища рада правосуддя може покарати суддю, рішення якої з даного приводу відсутнє.
Головуючий суддя, використовуючи право, надане йому ч. 3 ст. 81 КПК, надав пояснення, під час яких повідомив, що не вважає себе упередженим у цій справі, зокрема, оскільки: (1) він має повноваження визначати сторонам час на виступ у судовому засіданні на підставі ст. 321 КПК, враховуючи практику Верховного Суду, який у постанові від 06.12.2022 у справі №991/3921/20 не встановив наявності істотних порушень вимог кримінального процесуального закону в діях головуючого щодо встановлення регламенту на виступ; (2) зазначення в ухвалі про призначення судового засідання роз`яснення сторонам необхідності своєчасно подати доповнення до апеляційної скарги та ознайомитися з матеріалами, а також можливих наслідків нездійснення таких дій, не доводить, що суд безумовно визнає певну поведінку зловживанням процесуальними правами, направленим на затягування строків розгляду справи, а лише вказує на таку можливість. Необхідність наведення в ухвалі відповідних роз`яснень обумовлена його обов`язком організувати судовий розгляд з дотриманням визначеного процесуальним законом строку та попереднім досвідом, виходячи з якого в межах трьох днів, визначених КПК на розгляд, частина справ не може бути розглянута внаслідок поведінки сторін.
Надаючи оцінку доводам заяви про відвід, колегія суддів ураховує, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо наявні інші обставини, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК).
Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини /далі – Конвенція/ повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями… Використаний сполучник «та» між словами «суб`єктивним та об`єктивним критеріями» свідчить, що для доведення упередженості необхідно встановити наявність обставин, які про неї свідчать, одночасно за об`єктивним та суб`єктивним критеріями. У відповідності до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (п. п. 49, 50 рішення /Європейського Суду з прав людини /далі - ЄСПЛ/ від 09.11.2006 у справі «Білуха проти України» / Belukha v. Ukraine, заява №33949/02).
Судом встановлено, що колегія суддів у цьому ж складі дійсно перевіряла в порядку апеляції рішення про обрання запобіжного заходу ОСОБА_11 (справа №991/5499/22) у цьому ж кримінальному провадженні. Однак факт такої участі не вказує на те, що при вирішенні питання щодо здійснення спеціального досудового розслідування колегія суддів зробить ті ж самі висновки, що й при обранні запобіжного заходу, враховуючи, що (1) йдеться про надання оцінки матеріалам різних судових проваджень, зміст та обсяг яких не тотожні, (2) критерії доведення у справах про обрання запобіжного заходу та про здійснення спеціального досудового розслідування не тотожні, як і обсяг матеріалів, відрізняються. Крім того, ст. 76 КПК (Недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні) не забороняє судді суду апеляційної інстанції в складі колегії суддів переглядати ухвалу слідчого судді про відмову у здійсненні спеціального досудового розслідування щодо особи, якщо у тому ж кримінальному провадженні на цій самій стадії суддя вже приймав участь в ухваленні рішення про залишення без змін ухвали щодо обрання запобіжного заходу тій же особі. Зазначене узгоджується із практикою ЄСПЛ, який в п. 37 рішення від 08.10.2020 у справі «Тесля проти України» / Teslya v. Ukraine, заява №52095/11, зазначив, що навіть ухвалення суддею попередньо рішення щодо того самого звинувачення само по собі не є підставою для того, щоб говорити про упередженість суду. Вказівка захисником на ухвалу про відвід у справі №991/10576/23 як на практику безпідставна, оскільки вказане рішення не релевантне до цієї справи.
Щодо заяви захисника ОСОБА_8 про відвід головуючого, то по суті вона стосується, зокрема, її незгоди з процесуальними рішеннями судді-доповідача (про призначення судового засідання і відмову розглядати цю справу з участю в ній захисника ОСОБА_12 в режимі відеоконференції з власних технічних засобів), постановлення яких за приписами ч. 1 ст. 75 КПК не є такою обставиною, що виключає участь судді у кримінальному провадженні.
Крім того, підставою для відводу головуючого не може бути визначення ним часового регламенту сторонам для виступу, зважаючи на: (1) викладення доводів апеляційної скарги, заяви про відвід та клопотань у письмовій формі; (2) обов`язок головуючого з організації проведення судового розгляду в розумні строки (три дні згідно з ч. 2 ст. 422 КПК) та повноваження в судовому засіданні керувати його перебігом, спрямовуючи судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин і вживаючи необхідних заходів для забезпечення в судовому засіданні належного порядку (ст. 321 КПК); (3) практику суду касаційної інстанції, який визнав, що не є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону обмеження сторони захисту в часі виступу навіть під час судових дебатів (постанова Верховного Суду від 06.12.2022 у справі №991/3921/20); (4) головуючий під час розгляду справи №991/1173/24 кожній зі сторін встановлював однаковий час на усне оголошення як доводів апеляційної скарги, заперечень, так і клопотань, котрі містилися в матеріалах судового провадження, викладені у письмовій формі.
Оцінюючи наведене, враховано також, що безумовно кожна сторона судового провадження має бути вислухана судом, але у справах, для вирішення яких кримінальний процесуальний закон, враховуючи стадію кримінального провадження (досудове розслідування), встановлює певні часові межі (ч. 2 ст. 422 КПК передбачає, що апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді розглядається не пізніш як через три дні після її надходження до суду апеляційної інстанції), тривалість усного слухання може обмежуватися, шляхом встановлення часових регламентів на виступи, що не заважає суду почути та прочитати аргументи кожної зі сторін, наведені в апеляційних скаргах, запереченнях, письмових клопотаннях, та надати на них відповіді. Саме в такий спосіб забезпечується баланс між правом бути вислуханим у суді та обов`язком суду провести апеляційний розгляд в розумні строки (ч. 2 ст. 28 КПК).
Стосовно факту звернення сторони захисту до ЄСПЛ і прийняття цим судом заяви до розгляду в іншій справі щодо рішень у цьому кримінальному провадженні, то він вказує лише на реалізацією особою права на звернення до відповідного суду, але не свідчить про упередженість будь-кого із суддів.
Оскільки фактів, які б свідчили про упередженість до сторони захисту з боку головуючого та/або членів колегії при вирішенні цієї справи, не встановлено, підстави для відведення суддів відсутні.
Керуючись ст. ст. 75, 81 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Заяви захисників про відвід суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 залишити без задоволення.
Ухвала є остаточною, набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:	ОСОБА_2   	
Судді:	ОСОБА_3 	
 	ОСОБА_4