ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2024 року		Справа № 380/17809/23 пров. № А/857/24949/23	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Гудима Л.Я., Затолочного В.С.,
при секретарі судового засідання – Гладкої С.Я.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про скасування наказу, поновлення на посаді та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції у Львівській області на рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року (суддя Брильовський Р.М., м.Львів, повний текст складено 17 листопада 2023 року), -

ВСТАНОВИВ:

У липні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції у Львівській області (далі – ГУНП, НП відповідно) в якому просив визнати протиправними та скасувати:
наказ ГУНП «Про застосування дисциплінарних стягнень до окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП» від 11.07.2023 №2437 (далі – Наказ №2437) в частині застосування до старшого слідчого СВ Черовноградського РВП ГУНП (далі – Посада), капітана поліції ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції;
наказ відповідача «Про особовий склад» від 17.07.2023 №291 о/с (далі – Наказ №291 о/с);
поновити ОСОБА_1 на Посаді;
стягнути з ГУНП на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу за період з 18.07.2023 по момент винесення рішення судом.
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року позов задоволено.
Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року від 16 листопада 2023 року Виправлено описку в абзаці четвертому резолютивної частини рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року у справі №380/17809/23, і викладено його в такій редакції:
«Поновити ОСОБА_1 на посаді старшого слідчого слідчого відділення Червоноградського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області з 18.07.2023».
Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив відповідач, який із покликанням на неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права просить скасувати оскаржуване рішення, та прийняти нове, яким у задоволені позову відмовити.
В доводах апеляційної скарги вказує, що нетверезий стан працівника може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненнями сторін та третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом. Зазначає, що оскаржувані Накази ґрунтуються на самостійних підставах порушення позивачем, як присяги працівника поліції, так і недотриманням вимог Закону України «Про Національну поліцію» (далі – Закон №580-VIII) та пов`язаними із ним правовими актами. В межах проведеного службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено фактичні дані, що підтверджують реальну наявність у діях позивача дисциплінарного проступку, висновки службового розслідування відповідають вимогам обґрунтованості та містять всі необхідні відомості, які повинні враховуватися при прийнятті вмотивованого рішення.
Позивач відзиву на апеляційну скаргу не подав.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення позивача та представників сторін, переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга  не підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем у ході судового розгляду даної справи не було доведено вчинення позивачем проступку, за який його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності. 
Такі висновки суду першої інстанції відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з правильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, з таких міркувань.
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац шостий пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року №3-рп/2003).
Частина шоста статті 43 Конституції України гарантує громадянам захист від незаконного звільнення.
Відповідно до пункту 1 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06.11.1992 №9 (далі - Постанова) на суд покладено обов`язок охороняти конституційні права кожного на працю, яке включає можливість заробляти собі на життя працею, яку особа вільно обирає або на яку вільно погоджується, а також на охорону прав і законних інтересів підприємств, установ, організацій, а відповідно до пункту 18 вказаної Постанови при розгляді справ про поновлення на роботі судам необхідно з`ясувати, з яких підстав проведено звільнення працівника згідно з наказом (розпорядженням) і перевіряти їх відповідність законові.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що позивач з 07.11.2015 позивач перебуває на службі в НП. На займаній Посаді працює з 09.11.2021.
На підставі рапорту начальника Червоноградського РВП ГУНП полковника поліції І.Підлужного щодо можливих порушень службової дисципліни зі сторони окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП, а саме: інспектора ВРПП Червоноградського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_3 (далі – Інспектор) та Посада, капітана поліції ОСОБА_1 наказом начальника ГУНП від 26.03.2023 «Про призначення службового розслідування, створення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків» призначено службове розслідування у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни зі сторони окремих працівників Червоноградського РВП ГУНП, створено дисциплінарну комісію (далі – Дисциплінарна комісія; т.1 а.с.95-96).
За результатами службового розслідування складено висновок від 06.07.2023, який начальником ГУНП, генералом поліції третього рангу О.Шляховським (далі – Висновок; т.1 а.с.66-90).
Відповідно до Висновку матеріалами зібраними в ході службового розслідування Дисциплінарною комісією установлено, що 26.06.2023 до ГУНП надійшов рапорт начальника Червоноградського РВП ГУНП полковника поліції І.Підлужного (вх. № РП - 291 від 26.06.2023), з приводу того, що 24.06.2023 о 00:56 до відділення поліції № 1 Червоноградського РВП ГУНП надійшло повідомлення про те, що в м. Радехів, п`яний водій (поліцейський) ОСОБА_4 їздить за кермом у цивільному одязі на власному автомобілі марки ; Opel Vectra», н.з. НОМЕР_1 та на даний час ОСОБА_3 знаходиться на АЗС «ОККО» та продовжує розпивати алкогольні напої (ЄО відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП від 24.06.2023 № 1724). В подальшому на місце події скеровано наряд ГРПП відділення поліції № 1 Червоноградського РВП ГУНП з позивним «Іволга-5» та відповідального по підрозділу - начальника СД відділення поліції № 1 Червоноградського РВП ГУНП капітана поліції ОСОБА_5 , якими на перехресті вул. Стоянівська-Витківського у м. Радехів зупинено автомобіль марки «Opel Vectra», н.з. НОМЕР_1 під керуванням Інспектора ОСОБА_3 , який перебував з ознаками алкогольного сп`яніння та пасажира, Посада ОСОБА_1 , місце дислокації якому визначено відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП. У подальшому, під час спілкування ОСОБА_6 завівши автомобіль здійснив рух з місця події та в ході переслідування зник в невідомому напрямку у населеному пункті Стоянів.
Крім цього, 24.06.2023 о 05:20 ОСОБА_7 оголошено збір особового складу Червоноградського РВП ГУНП та о 06:56 у відділенні поліції № 1 Червоноградського РВП ГУНП. За результатами збору особового складу у відділенні поліції № 1 Червоноградського РВП ГУНП прибули всі працівники поліції вказаного підрозділу, при цьому, ОСОБА_1 прибув із явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення мови, поведінка що не відпоовідає обстановці та різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя). У зв`язку з чим ОСОБА_1 запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Драгер» на що останній добровільно погодився, результат - 1,29 проміле. Водночас, інспектор ВРПП Червоноградського РВП ГУНП капітан поліції ОСОБА_3 на збір особового складу Червоноградського РВП ГУНП не прибув та причини свого неприбуття не повідомив.
Опитаний в ході службового розслідування ОСОБА_1 пояснив, що 22.06.2023 о 07:30 він заступив в добовий наряд у складі СОГ відділення поліції № 1 Червоноградського РВП ГУНП. В подальшому 23.06.2023 після, закінчення добового наряду ОСОБА_1 залишив адміністративне приміщення відділення поліції № 1 Червоноградського РВП ГУНП та повернувся додому. Цього ж дня, близько 16:00 він пішов на територію господарства свого батька, де спільно із братом виконували певну роботу по господарству. Після завершення вищевказаних робіт він під час роботи вживав алкогольні напої. Після чого, він в пізню пору доби, точної години не вказав, вийшовши з вищевказаного господарства прямував додому та в цей час ОСОБА_1 вирішив піти на АЗС «ОККО» для того, щоб купити сигарет. Прийшовши на вищевказану АЗС він зустрів свого знайомого ОСОБА_8 , який запропонував підвезти ОСОБА_1 додому, на що останній погодився. Після чого на автомобілі марки «Opel» вони вирушили із АЗС «ОККО» в напрямку вулиці Сгоянівська, м. Радехова, де під час руху їх було зупинено працівниками поліції. В цей час ОСОБА_1 вийшовши з автомобіля підійшов до працівників поліції, проте автомобіль під керуванням ОСОБА_9 продовжив рух, і відповідно вищевказані працівники поліції слідували за даним автомобілем. Також повідомив, що ознак алкогольного сп`яніння в ОСОБА_8 він не бачив, тому погодився, щоб він підвіз. Також повідомив, що вживав спиртне 23.06.2023, оскільки він був після добового наряду та наступний день була субота, тобто вихідний день.
На підставі зазначеного Висновком визначено, що за грубе порушення службової дисципліни, основних обов`язків поліцейського передбачених пунктом 1, 2 частини першої статті 18, частини першої статті 61 і Закону 580-VIII, пунктів 1, 4, 6, 14, частини, третьої статті 1 та частини п`ятої статті 15 «Дисциплінарного статуту Національної поліції України», затвердженого Законом України від 15.03.2018 №2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут), абзацу 2 пункту 1 та абзацу 7 пункту 2 розділу II «Правил етичної поведінки поліцейських», затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 06.12.2016 за № 1576/29706; далі – ПЕП), статті 38 ЗУ «Про запобігання корупції» (далі – Закон №1700-VII), підпунктів 1.1, 1.7 пункту 1 наказу ГУНП від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування»», а також скоєння вчинку, що підриває авторитет поліції, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту, застосувати до Посада,  капітана поліції ОСОБА_1 дисциплінарне стягнення - звільнення зі служби в поліції.
З урахуванням цього, 11.07.2023 ГУНП прийнято Наказ №2437, яким до позивача наказано застосувати дисциплінарне стягнення – звільнення зі служби в поліції та відповідно до пункту 3.2 розділу 3 Положення №37 «Про преміювання поліцейських Головного управління Національної поліції у Львівській області» зменшити визначену згідно рекомендованих розмірів грошового забезпечення щомісячну премію на 99% за липень 2023 року (т.1 а.с.45-47).
17.07.2023 відповідачем прийнято Наказ №291 о/с про звільнення ОСОБА_1 зі служби в поліції відповідно до пункту 6 частини першої статті 77 Закону №580-VIII (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту) з 17.07.2023 (т.1 а.с.11).
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон №580-VIII.
Стаття 18 Закону №580-VIII визначає основні обов`язки поліцейського, зокрема, відповідно до частини першої Закону, поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначає Дисциплінарний статут.
Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з частиною першою статті 19 Закону №580-VIII, у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Відповідно до частини другої статті 19 Закону №580-VIII підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом, що затверджується законом.
Частиною першою статті 11 Дисциплінарного статуту передбачено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Згідно з частиною першою статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до частин першої, другої статті 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
Частиною третьою статті 13 Дисциплінарного статуту встановлено, що до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до частини другої статті 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому воєнний стан в Україні було продовжено.
Проведення службового розслідування в період дії воєнного стану врегульовано розділом V Дисциплінарного статуту.
Згідно з частиною першою статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Службове розслідування призначається та проводиться у формі письмового провадження.
Відповідно до частини першої та абзацу 1 частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості (ч.ч. 3, 4, 6 ст. 19).
Частинами восьмою-дев`ятою статті 19 Дисциплінарного статуту встановлено, що під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
З наведеного можна зробити висновок, що лише за умов дійсного вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, за наявності його вини та після належного доведення таких обставини у ході відповідного службового розслідування, на таку особу, в порядку й у строки, що визначені чинним законодавством України, може бути накладено дисциплінарне стягнення, вид якого залежить від тяжкості проступку та інших істотних обставин справи.
При цьому, обов`язковому встановленню, підлягає у першу чергу факт вчинення конкретного проступку певною особою. Окрім того, має бути встановлено не лише факт певного порушення, а й вчинення його відповідною особою саме всупереч своїм службовим обов`язкам. При цьому, одним із істотних елементів, який передує накладенню дисциплінарного стягнення, є доведена вина такої особи по невиконанню чи неналежному виконанню покладених на неї обов`язків і така провина у вчиненні дисциплінарного проступку повинна проявлятися у вигляді прямого чи опосередкованого наміру. Таким чином, має бути доведено, що працівник хотів чи свідомо допускав настання несприятливих наслідків, не дотримався своїх службових обов`язків, чим спричинив відповідне порушення.
Пунктом 14 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено заборону поліцейському перебувати у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби.
Відповідно до абзацу 7 пункту 2 розділу ІІ ПЕП під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.
Порядок встановлення стану сп`яніння особи на роботі регулюється «Тимчасовою інструкцією про порядок медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю і стану сп`яніння», затвердженою заступником Міністра охорони здоров`я СРСР 01.09.1988 № 06-14/33-14 (Тимчасова інструкція), яка є доповненням до наказу Міністерства охорони здоров`я СРСР від 08.09.1988 № 694 «Про заходи щодо подальшого вдосконалення медичного огляду для встановлення факту вживання алкоголю та стану сп`яніння». Зазначений наказ включений до Переліку наказів МОЗ СРСР, які застосовуються в Україні, що додається до вказівки Міністерства охорони здоров`я України від 28.05.1996 № 165.
Разом з тим, чинним законодавством не визначено характеру та обсягу доказів, якими може підтверджуватися факт перебування особи на службі (на роботі) в стані алкогольного сп`яніння.
Відповідачем не подано суду медичний висновок за результатом огляду позивача на стан алкогольного сп`яніння.
Натомість відповідач, як доказ перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння надає роздруківку про результат огляду за допомогою газоаналізатора «Драгер».
До того ж, суд першої інстанції вірно зазначив те, що начальник сектору реагування патрульної поліції ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП, не є уповноваженою особою на здійснення огляду працівника поліції під час виконання ним функціональних обов`язків.
Крім того, відповідачем у відповіді на адвокатський запит від 31.07.2023 №765/03/67-2023 зазначено, що 24.06.2023 (субота) для працівників ГУНП не являвся робочим днем.
У відповіді від 28.07.2023 №Ф-79/ад/61/01/14-23 Червоноградським РВП повідомлено 24.06.2023 (субота) в період часу з 06:56 год по 08:56 год проводилась перевірка готовності працівників Червоноградського РВП та відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП про приведення у вищі ступені мобілізаційної готовності за навчальним сигналом «Навчальна тривога».
У відповіді від 27.07.2023 №5347/62/01/11-23 Відділення поліції №1 Червоноградського РВП зазначається, що згідно книги нарядів ВнП№1 Червоноградського РВП ГУНП інв.351 від 30.05.2023 старший слідчий слідчого відділення Червоноградського РВП ГУНП капітан поліції В.Іванів перебував в добових нарядах СОГ ВнП№1 Червоноградського РВП ГУНП у Львівській області, а саме: з 08:00 год 22.06.2023 по 08:00 год 23.06.2023.
Вказане відповідачем не заперечується.
Пунктом 13 Розділу І «Інструкції з організації діяльності чергової служби в Національній поліції України», затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України 23.05.2017 №440 (зареєстровано в МЮУ 15.06.2017 за №750/30618) після добового чергування черговим чергової зміни та членам добового наряду чергової служби надається відпочинок тривалістю 72 години (поліцейським, які включені до складу слідчо-оперативної групи (далі - СОГ), надається відпочинок тривалістю 48 годин). За тимчасової неможливості забезпечення чотиризмінної роботи чергової служби органу (підрозділу) поліції або закладу освіти через некомплект, хвороби або відпустки черговим чергової зміни та членам добового наряду може надаватися відпочинок тривалістю 48 годин.
Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_10 пояснив, що займає посаду слідчого СВ Червоноградського РВП ГУНП. 24.06.2023 за вказівкою керівництва прибув до місця проживання ОСОБА_1 за адресою АДРЕСА_1 , де повідомив йому про необхідність прибути до кабінету керівника для дачі пояснень з приводу не прибуття ОСОБА_1 24.06.2023 за сигналом «Навчальна тривога». ОСОБА_1 , одягнений у цивільний одяг, поїхав з ним на службовому автомобілі до Червоноградського РВП ГУНП, після прибуття ОСОБА_1 , одразу пішов до кабінету начальника ВП №1 Червоноградського РВП ГУНП.
Згідно письмових пояснень ОСОБА_10 від 29.06.2023, що були надані представником відповідача в суді апеляційної інстанції, він повідомив, що 23.06.2023 перебував в добовому наряді  Відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП у складі СОГ. 24.06.2023 о 6:30 год черговий відділення поліції №1 ОСОБА_11 повідомив його про збір особового складу по навчальній тривозі, крім цього сказав повідомити про це ОСОБА_1 . Після вказаної розмови ОСОБА_10 зателефонував до ОСОБА_1 . В подальшому він повідомив його про збір. Після цього ОСОБА_1 прибув у відділення поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП.
Згідно доповідної записки від 24.06.2023 начальника відділу поліції №1 Червоноградського РВП ГУНП, майора поліції М.Ляска вказано, що 24.06.2023 о 06:56 год на виконання вказівки начальника Червоноградського РВП ГУНП розпочато збір особового складу відділення поліції №1 за сигналом «навчальна тривога». Станом на 08:56 год фактично прибуло 52 працівники поліції. В тому числі ОСОБА_12 в стані алкогольного сп`яніння.
Разом з тим, апеляційний суд зауважує, що у доповідній записці, яка наявна в матеріалах справи (т.1 а.с.105) за вих№4557/62/01/18 від 26.06.2023 та доповідній записці, яка долучена відповідачем до суду апеляційної інстанції за цим же номером і від цієї дати відсутній абзац, який констатує те, що під час перевірки особового складу встановлено, що Посада, капітан поліції В.Іванів прибув за сигналом «Навчальна тривога» в стані алкогольного сп`яніння, що підтвердилось за допомогою приладу «Драгер», результат 1,29 проміле.
Водночас, апеляційний суд звертає увагу на те, що як у Висновку, так і в Наказі №2437 позивачу інкримінується перебування на службі в нетверезому стані під час виконання службових обов`язків, проте як уже вище вказано та це не заперечується сторонами 24.06.2023 ОСОБА_1 не був при виконанні службових обов`язків, так як перебував на відпочинку після добового чергування, яке ніс з 08:00 год 22.06.2023 по 08:00 год 23.06.2023.
За таких обставин, апеляційний суд приходить до висновку про те, що Наказ №2437 в частині накладення щодо позивача дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції та Наказ №291 о/с про звільнення останнього зі служби в поліції є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку під час несення служби та виконання службових обов`язків не знайшло свого підтвердження в ході судового розгляду справи.
В частині задоволених вимог про стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час вимушеного прогулу у розмірі 136902 грн, а також поновлення останнього на Посаді, ГУНП жодних доводів в апеляційній скарзі не наводить, а тому суд апеляційної інстанції не має права робити висновки щодо цієї частини рішення суду.
Відповідно до частини першої статті 308 КАС суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно статті 316 КАС суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Підсумовуючи, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції, правильно встановив обставини справи, не допустив порушень норм матеріального та процесуального права, які могли б бути підставою для його скасування, а тому апеляційну скаргу слід залишити без задоволення.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС суд,-
ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції у Львівській області залишити без задоволення, а  рішення Львівського окружного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року – без змін.                                                                                                              Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої  статті 328 КАС.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	Л. Я. Гудим 	
 	 	В. С. Затолочний  	
Повне судове рішення складено 18 березня 2024 року.