ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2023 року 
м. Київ
справа №480/3867/22
адміністративне провадження № К/990/20696/23  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Стрелець Т.Г. та Чиркіна С.М., розглянувши у порядку письмового провадження у касаційній інстанції адміністративну справу 
за позовом ОСОБА_1 
до Міністерства оборони України,
треті особи - Конотопський районний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, 
про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії
за касаційною скаргою Міністерства оборони України
на ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року (прийняту у складі колегії: головуючого судді Русанової В.Б., суддів: Жигилія С.П., Перцової Т.С.),
У С Т А Н О В И В :
Короткий зміст позовних вимог
1. Рішенням Сумського окружного адміністративного суду, яке ухвалено 19 вересня 2022 року (оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень 21 вересня 2022 року) задоволено позов ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії. Визнано протиправним та скасовано рішення Міністерства оборони України про відмову ОСОБА_1 у призначенні одноразової грошової допомоги, в зв`язку із встановленням III групи інвалідності внаслідок захворювання, пов`язаного із захистом Батьківщини, оформлене протоколом засідання комісії Міністерства оборони України з розгляду питань, пов`язаних із призначенням і виплатою одноразової грошової допомоги та компенсаційних сум від 17 лютого 2022 року № 28. Зобов`язано Міністерство оборони України призначити та виплатити одноразову грошову допомогу у зв`язку із встановленням III групи інвалідності ОСОБА_1 внаслідок захворювання, пов`язаного із захистом Батьківщини, з урахування проведених виплат. 
2. Не погодившись із прийнятим рішенням, Міністерство оборони України (далі - відповідач, скаржник) 14 листопада 2022 року подало апеляційну скаргу.
3. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року зазначена апеляційна скарга залишена без руху, у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження та несплатою судового збору і надано десятиденний строк для усунення недоліків з моменту отримання копії ухвали, шляхом надання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та сплати судового збору.
4. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2023 року клопотання Міністерства оборони України задоволено. Продовжено апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року на 10 календарних днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.
5. Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Міністерства оборони України на рішення Сумського окружного адміністративного суду від 19 вересня 2022 року у справі № 480/3867/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства оборони України, третя особа Сумський обласний територіальний центр комплектування та соціальної підтримки, про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії.
6. Відмовляючи у відкритті апеляційного провадження, суд апеляційної інстанції, виходив з того, що станом на 27 лютого 2023 року Міністерством оборони України не надано суду клопотання про поновлення строку, що відповідно до пункту 4 частини першої статті 299 КАС України є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги 
7. Не погоджуючись з рішенням суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування норм процесуального права, Міністерство оборони України звернулося з касаційною скаргою до Верховного Суду, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції та ухвалити нове судове рішення про повернення апеляційної скарги.
8. В обґрунтування касаційної скарги зазначається про неправильне застосування судом апеляційної інстанції частини четвертої статті 169 КАС України та частин другої-четвертої статті 298 КАС України. Також  наголошує, що суд апеляційної інстанції помилково відмовив у відкритті апеляційного провадження, а не повернув апеляційну скаргу Міністерства оборони України, у зв`язку з неусуненням її недоліків, як слідує із положень вищезазначених норм КАС України. 
Процесуальні дії у справі та клопотання учасників справи
9. Касаційна скарга надійшла до Суду 08 червня 2023 року.
10. Ухвалою Верховного Суду від 02 серпня 2023 року відкрито касаційне провадження у справі №480/3867/22, витребувано адміністративну справу та запропоновано учасникам справи надати відзив на касаційну скаргу.
11. Ухвалою Верховного Суду від 20 жовтня 2023 року справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 23 жовтня 2023 року.
12. При розгляді цієї справи в касаційному порядку учасниками справи клопотань заявлено не було.
Позиція інших учасників справи
13. Від учасників справи відзиву на касаційну скаргу Міністерства оборони України не надходило, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає касаційному перегляду рішення суду попередньої інстанції. При цьому колегія суддів зазначає, що ухвалу Верховного Суду про відкриття касаційного провадження Сумським обласним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки отримано 03 серпня 2023 року, Конотопським районним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки - 09 серпня 2023 року, позивачем - 10 серпня 2023 року.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ 
Оцінка висновків судів попередніх інстанцій і доводів учасників справи
14. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи з меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
15. Згідно з положенням частини четвертої статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
16. Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
17. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
18. Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
19. Зазначеним вимогам процесуального закону ухвала Другого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року відповідає, а викладені у касаційній скарзі доводи є неприйнятними з огляду на таке.
Відповідно до пунктів 8, 9 частини першої статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, забезпечення права на апеляційний перегляд справи та обов`язковість судового рішення.
18. Можливість забезпечення права на апеляційний перегляд справи є також однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства (частина третя статті 2 та частина перша статті 13 КАС України).
19.         Переглядаючи рішення суду апеляційної інстанції у касаційному порядку, колегія суддів вважає за необхідне врахувати підхід Верховного Суду щодо вирішення правових питань, пов`язаних із відкриттям апеляційного провадження.
20.         Так, у справі №1718/2-а-834/11 (постанова від 5 січня 2021 року) суд касаційної інстанції зазначив, що         Конституція України         як закон прямої дії, має найвищу юридичну силу, а офіційне тлумачення конституційних положень здійснюється Конституційним Судом України, який у цілій низці своїх рішень висловив правову позицію щодо права на оскарження судових рішень та доступу до правосуддя, згідно з якою кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку; суд не може відмовити у правосудді, якщо особа вважає, що її права і свободи порушені або порушуються, створено або створюються перешкоди для їх реалізації або мають місце інші ущемлення прав та свобод; відмова суду у прийнятті позовних та інших заяв, скарг, оформлених відповідно до чинного законодавства, є порушенням права на судовий захист, яке, згідно зі статтею 64 Конституції України, не може бути обмежене (пункти 1,         2 резолютивної частини Рішення від 25 грудня 1997 року № 9-зп, абзац 7 пункт 3 мотивувальної частини Рішення від 25 квітня 2012 року № 11-рп/2012). Право на оскарження судових рішень у судах апеляційної інстанції є складовою конституційного права особи на судовий захист. Таке право гарантується визначеними         Конституцією України основними засадами судочинства, які є обов`язковими для всіх форм судочинства та судових інстанцій, зокрема забезпеченням апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, крім випадків, встановлених законом (пункт 3.2 мотивувальної частини Рішення Конституційного Суду України від 25 квітня 2012 року №11-рп/2012).
На цій підставі Верховним Судом сформульовано правовий висновок, відповідно до якого однією з основних засад судочинства, визначених пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України, є забезпечення апеляційного перегляду справи. При цьому право на апеляційне оскарження судових рішень у контексті положень частини першої статті 55 Конституції України є складовою права кожного на звернення до суду. КАС України також визначено принципи здійснення адміністративного судочинства, одним з яких є забезпечення апеляційного оскарження судового рішення. Цей принцип полягає у тому, що особам, які беруть участь у справі, а також іншим особам, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи чи інтереси, у випадках та порядку визначених         цим Кодексом, надається право оскарження прийнятих судом рішень. Тому необґрунтована відмова у відкритті апеляційного провадження суперечить завданню адміністративного судочинства та не відповідає конституційним принципам щодо гарантованого доступу до правосуддя та права на апеляційний перегляд судового рішення.
21. Аналогічна правова позиція була застосована Верховним Судом у постановах від 10 лютого 2022 року у справі № 560/11791/21, від 25 травня 2022 року у справі № 380/8038/21, від 12 вересня 2022 року у справі №120/16601/21-а та від 18 січня 2023 року у справі №160/6211/21.
22.         Згідно зі статтею 293 КАС України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.
23. Правові висновки Верховного Суду стосовно застосування вищезазначеної норми процесуального закону сформовані, зокрема, в постановах від 11 квітня 2018 року у справі №740/1818/17, від 14 серпня 2018 року у справі №820/1719/15, від 11 грудня 2018 року у справі №539/4097/13-а, від 20 грудня 2018 року у справі № 591/5117/16-а, від 19 вересня 2019 року у справі № 351/1340/18, від 30 вересня 2019 року у справі № 0440/6033/18, від 20 серпня 2020 року у справі № 804/332/16, від 20 серпня 2020 року у справі № 804/332/16, від 11 листопада 2020 року у справі № 191/1169/16-а(2-а/191/7/17) та від 25 травня 2022 року у справі № 380/8038/21.
24.    Як убачається з матеріалів справи, рішення Сумського окружного адміністративного суду прийняте 19 вересня 2022 року. Копію оскаржуваного рішення отримано відповідачем 20 вересня 2022 року о 15:04, що підтверджується наявною в матеріалах довідкою про отримання копії рішення в системі «Електронний суд». Із апеляційною скаргою апелянт звернувся 15 листопада 2022 року, тобто з порушенням тридцятиденного строку звернення з апеляційною скаргою.
25.    Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року зазначена апеляційна скарга залишена без руху, у зв`язку з пропуском строку на апеляційне оскарження та несплатою судового збору. Надано скаржнику десятиденний строк для усунення недоліків з моменту отримання копії ухвали, шляхом надання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та сплати судового збору.
26.    23 січня 2023 року від Міністерства оборони України надійшло клопотання про продовження строку на усунення недоліків.
27.    Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2023 року клопотання Міністерства оборони України задоволено. Продовжено апелянту строк для усунення недоліків апеляційної скарги, встановлений ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 20 грудня 2022 року на 10 календарних днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали.
28.    Згідно довідки про доставку електронного листа в електронний кабінет системи "Електронний Суд" Міністерством оборони України отримано копію ухвали про продовження строку на усунення недоліків 27 січня 2023 о 19:16 год. 
29.    21 лютого 2023 року від Міністерства оборони України надійшла заява про усунення недоліків, до якої долучено платіжне доручення про сплату судового збору за подання апеляційної скарги.
30.    Водночас, станом на 27 лютого 2023 року Міністерством оборони України не надано суду клопотання про поновлення строку. 
31.    З огляду на те, що на момент постановлення оскаржуваної ухвали, тобто станом на 27 лютого 2023 року, скаржником не надано усунення недоліків апеляційної скарги в частині подання клопотання про поновлення строку суд апеляційної інстанції, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 299 КАС України обґрунтовано відмовив у відкритті апеляційного провадження у справі.
31.    Звертаючись з касаційною скаргою до Верховного Суду, Міністерство оборони України вказало на помилковості таких висновків суду апеляційної інстанції, оскільки вважає, що неусунення недоліків апеляційної скарги в частині подання клопотання про поновлення строку є підставою для повернення апеляційної скарги, відповідно до положень частини четвертої статті 298 КАС України, а не відмови у відкритті апеляційного провадження.
32.    З приводу вищевказаних висновків суду апеляційної інстанції та доводів касаційної скарги на спростування таких висновків, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке. 
33. Строк на апеляційне оскарження регламентований статтею 295 КАС України, відповідно до якої апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
34. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
35.     Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду; на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
36.     Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу (частина друга статті 299 КАС України).
37. Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
38.    За правилом пункту 4 частини першої статті 299 КАС України суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
39.    Таким чином, у випадку пропуску строку на апеляційне оскарження підставами для прийняття апеляційної скарги є лише наявність поважних причин (підтверджених належними доказами), тобто обставин, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення відповідних дій.
40.    Дотримання строків оскарження судового рішення є однією із гарантій додержання у суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся із скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд, зокрема, у постановах від 13 червня 2018 року у справі №826/3750/17, від 23 грудня 2021 року у справі №520/11348/2020 та від 08 листопада 2022 року у справі №120/9647/21-а.
41.    Частиною першою, другою статті 44 КАС України встановлено, що учасники справи мають рівні процесуальні права та обов`язки.
Учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
42.    Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що учасник справи як особа, зацікавлена у поданні апеляційної скарги, повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством, для належного виконання процесуальних обов`язків.
43.    Зазначений підхід щодо застосування положень статті 44 КАС України відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постановах від 18 січня 2023 року у справі №160/6211/21, від 14 лютого 2023 року у справі №240/462/22 та від 20 квітня 2023 року у справі №440/7433/21.
44.    З матеріалів справи вбачається, що Міністерством оборони України було подано апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції, яка була залишена без руху з наданням строку на усунення недоліків апеляційної скарги, зокрема, шляхом подання документа про сплату судового збору та клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням поважних причин пропуску строку. На виконання вимог цієї ухвали скаржник подав до суду платіжне доручення про сплату судового збору за подання апеляційної скарги. Водночас, клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ним надано не було.
45.    Частиною першою статті 13 КАС України передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
46.    Право на апеляційне оскарження закріплено також у статті 293 КАС України і реалізується у спосіб подання в установленому порядку апеляційної скарги, форма та зміст якої також визначається процесуальним законом.
Вимоги до форми та змісту апеляційної скарги встановлено статтею 296 КАС України, строки подання скарги - статтею 295 цього Кодексу.
47.    До апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 296 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу (частина 2 статті 298 КАС України).
48.    Положеннями статті 169 КАС України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання встановлених вимог, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються недоліки позовної заяви, встановлюється спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
49.    Згідно з пунктом 1 частини четвертої, частини восьмої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк, повернення позовної заяви не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
50.    Відповідно до частини третьої статті 298 КАС України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
51.    Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 КАС України).
52.    З вищенаведених положень КАС України вбачається, що процесуальним законодавством встановлено порядок дій суду у разі виявлення недоліків поданої апеляційної скарги: як у випадку невиконання вимог статті 296 КАС України щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.
53.    Водночас неусунення виявлених судом недоліків скарги передбачає відмінні правові наслідки та різний порядок дій суду, а саме:
- повернення судом апеляційної інстанції скарги - у разі неусунення недоліків щодо її форми та змісту, визначених у статті 296 КАС України (пункт 1 частини четвертої статті 169 КАС України), при цьому скаржник не позбавлений права знову подати апеляційну скаргу з дотриманням встановлених до неї законом вимог;
- відмова судом апеляційної інстанції у відкритті апеляційного провадження - у разі неусунення недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо дотримання строку та ініціюванням перед судом питання про його поновлення, що також є передумовою для відмови в подальшому у відкритті провадження за апеляційною скаргою цієї особи на це саме судове рішення (пункти 3, 4 частини першої статті 299 КАС України).
54.    Подібних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 27 вересня 2023 року у справі №320/5575/18, де також вказав, що до поданої з пропуском строку скарги (без клопотання про його поновлення чи з визнанням судом вказаних у ньому підстав неповажними), яка, крім цього, має інші недоліки, і ці недоліки скарги після залишення її судом без руху не усунуто, зокрема й не подано відповідного клопотання із зазначенням інших причин для його поновлення, також застосовуються наслідки, передбачені пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.
55.    Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС України є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.
56.    Суд також вказує, що наявність передбаченої пунктом 1 частини четвертої статті 169 КАС України підстави для повернення скарги, а саме неусунення її окремих недоліків щодо форми та змісту (не пов`язаних з недотриманням процесуального строку) після залишення скарги без руху, поряд з відсутністю передумов для поновлення строку, не виключає відмову у відкритті провадження за такою скаргою саме з підстави, передбаченої пунктом 4 частини першої статті 299 КАС України.
57.    Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності, як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постановах від 24 травня 2023 року у справі № 480/2824/21, від 20 липня 2023 року у справі №160/17416/22, від 20 вересня 2023 року у справі № 560/12593/22.
58.    Крім того, відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду, що викладені у постанові від 28 квітня 2021 року у справі № 640/3393/19, процесуальні строки роблять процес динамічним і прогнозованим. Без наявності строків на ту чи іншу процесуальну дію або без їх дотримання в адміністративному судочинстві виникнуть порушення прав сторін - учасників адміністративного процесу. Недотримання встановлених законом строків зумовлює чітко визначені юридичні наслідки. З огляду на це, усунення певних недоліків скарги, не пов`язаних з дотриманням процесуальних строків, як от сплата судового збору, за відсутності підстав для поновлення строку подання скарги однаково виключає можливість відкриття апеляційного провадження за такою скаргою.
59. З огляду на вищезазначене, доводи касаційної скарги щодо порушення судом апеляційної інстанції норм процесуального права, а саме, частини четвертої статті 169 КАС України та частин другої-четвертої статті 298 КАС України, стосовно обрання судом правильних процесуальних наслідків неусунення недоліків апеляційної скарги в частині подання клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, не знайшли свого підтвердження.
60. Таким чином, Верховний Суд погоджується із висновками суду апеляційної інстанції про наявність правових підстав для відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою, яка подана суб`єктом владних повноважень, у зв`язку з неусуненням виявлених недоліків, пов`язаних із недотриманням вимог щодо строку звернення до суду з апеляційною скаргою..
61. Колегія суддів також зазначає, що правова природа строку звернення до суду, дозволяє констатувати, що запровадження строку, у межах якого фізична або юридична особа, орган державної влади та місцевого самоврядування можуть звернутися до суду з позовом, апеляційною чи касаційною скаргою, обумовлено передусім необхідністю дотримання принципу правової визначеності, що є невід`ємною складовою верховенства права. 
62. Згідно з імперативними вимогами статті 341 КАС України суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах доводів та вимог касаційної скарги; на підставі встановлених фактичних обставин справи лише перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального та дотримання норм процесуального права.
Висновки за результатами розгляду касаційних скарг
63. Відповідно до частини першої статті 350 КАС України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
64. З урахуванням вищезазначеного колегія суддів доходить висновку про те, що оскаржуване рішення суду апеляційної інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд апеляційної інстанції ухвалив судове рішення, не допустивши порушень норм процесуального права, тому касаційну скаргу належить залишити без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанцій - без змін.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 КАС України, Суд
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Міністерства оборони України залишити без задоволення.
Ухвалу Другого апеляційного адміністративного суду від 27 лютого 2023 року залишити без змін.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач                                                                       Я.О. Берназюк 
Судді:                                                                                          Т.Г. Стрелець
                                                                                          С.М. Чиркін