ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2023 року 
м. Київ

cправа №  910/10417/22 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Губенко Н. М. - головуючий, Вронська Г. О., Кондратова І. Д., 

за участю секретаря судового засідання - Охоти В. Б.,

представників учасників справи:
позивача - Крюкова М. В.,
відповідача - Мазій К. О.,
третьої особи - ОСОБА_2., Сидорчук Р. Д.,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду міста Києва
у складі судді Ковтуна С. А.
від 26.01.2023 та
на постанову Північного апеляційного господарського суду
у складі колегії суддів: Станік С. Р., Тарасенко К. В., Тищенко А. І.
від 04.07.2023

за позовом ОСОБА_1  
до Міністерства юстиції України 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 
про визнання протиправним та скасування наказу,
Розпорядженням в. о. заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду № 29.2-02/2740 від 20.09.2023 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи № 910/10417/22 у зв`язку із  відпусткою судді Кролевець О. А.
Згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 20.09.2023 для розгляду справи № 910/10417/22 визначено колегію суддів Касаційного господарського суду у наступному складі: головуючий - Губенко Н. М., судді: Вронська Г. О., Кондратова І. Д.
ІСТОРІЯ СПРАВИ
1. Короткий зміст позовних вимог
ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу № 3946/5 від 19.09.2022 «Про задоволення скарги».
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що оскаржуваним наказом, який прийнято за результатами розгляду скарги ОСОБА_2 , скасовано реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 10.06.2022, проведені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем, та реєстраційну дію від 14.06.2022, проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смоляніновою Оленою Ярославівною, які стосувались зміни керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Буд-Трейд" та зміни учасників цього товариства. За доводами позивача реєстраційні дії приватним нотаріусом проведено відповідно до законодавства в сфері державної реєстрації, що виключало прийняття рішення про їх скасування. При цьому, позивачем зазначено, що відомості щодо ухвали Подільського районного суду міста Києва від 07.06.2022 у справі № 758/3672/22 про арешт корпоративних прав Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Буд-Трейд" на час здійснення реєстраційних дій 10.06.2022 та 14.06.2022 не були внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а тому, на думку позивача, відповідач, оцінюючи рішення нотаріусів на відповідність судовій забороні, інформація про яку була відсутня, вийшов за межі власних повноважень, оскільки правомірність відчуження корпоративних прав є судовою компетенцією. Крім того Подільський районний суд міста Києва своєю ухвалою від 22.07.2022 скасував арешт, який накладений у кримінальному провадженні № 42021100000000170 від 12.03.2021 Подільським районним судом міста Києва від 07.06.2022 у справі № 758/3672/22.
2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій
Відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, 05.12.2014 була проведена державна реєстрація створення юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Буд-Трейд".
Станом на 2017 рік єдиним учасником Товариства був ОСОБА_2 , на підставі рішення якого від 17.02.2017 статутний капітал Товариства збільшено до 7 000 000 грн.
У 2019 році, внаслідок продажу частки статутного капіталу (договір від 02.08.2019), іншим учасником Товариства став ОСОБА_3 з часткою у розмірі 45% статутного капіталу, що складає 3      150 000 грн.
У 2020 році ОСОБА_3 подарував частку у розмірі 45% статутного капіталу Товариства, що складає 3      150 000 грн, ОСОБА_4 . Станом на 09.06.2022 власниками часток у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Буд-Трейд" були ОСОБА_2 (розмір частки 55%, що у грошовому еквіваленті становить 3      850 000,00 грн) та ОСОБА_4 (розмір частки 45%, що у грошовому еквіваленті становить 3      150 000,00 грн).
07.06.2022 Подільський районний суд міста Києва постановив ухвалу у справі № 758/3672/22, якою задовольнив клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 42021100000000170 від 12.03.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 191, частиною 2 статті 367 Кримінального кодексу України, та наклав арешт на 100% статутного капіталу (корпоративних прав) Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-Буд-Трейд" (код ЄДРПОУ 39532133) із забороною розпорядження будь-якою часткою у статутному капіталі товариства, у тому числі забороною Міністерству юстиції України та його територіальним органам, всім районним державним адміністраціям у м. Києві, іншим суб`єктам державної реєстрації або приватним та державним нотаріусам, акредитованим суб`єктам здійснювати будь-які реєстраційні дії та вносити будь-які записи, пов`язані із внесенням змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо вказаного товариства.
Відповідно до ухвали Подільського районного суду міста Києва від 07.06.2022 у справі № 758/3672/22 вона підлягає негайному виконанню після її проголошення.
До Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомості про ухвалу Подільського районного суду міста Києва від 07.06.2022 у справі № 758/3672/22 внесені державним реєстратором Подільської районної державної адміністрації 16.06.2022.
10 та 11 червня 2022 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рогач В. В. провів реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань № 1000701070024056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", № 1000701070025056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", № 1000701070026056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", унаслідок яких змінено склад учасників та керівника Товариства. Наслідком таких змін складу учасників власником частки Товариства у розмірі 3      850 000 грн, що належала ОСОБА_2 , став ОСОБА_1 .
14.06.2022 приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Смолянінова О.Я. провела реєстрацій дію № 1000701070027056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", унаслідок якої змінено редакцію статуту Товариства.
29.06.2022 ОСОБА_2 звернувся до Міністерства юстиції України із скаргою (зареєстрована в Міністерстві юстиції України 04.07.2022 за № СК-1101-22) на реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 10.06.2022 № 1000701070024056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", № 1000701070025056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 11.06.2022 № № 1000701070026056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем (далі - приватний нотаріус Рогач В.В.), та від 14.06.2022 № 1000701070027056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смоляніновою Оленою Ярославівною (далі - приватний нотаріус Смолянінова О.Я.) щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-буд-трейд" (ідентифікаційний код юридичної особи 39532133) з вимогою анулювання доступу до ЄДР приватним нотаріусам Рогачу В.В. та Смоляніновій О.Я. та направлення до Вищої кваліфікаційної комісії нотаріату при Міністерстві юстиції України подання щодо анулювання їх свідоцтв про право на заняття нотаріальною діяльністю.
Матеріалами справи підтверджується, що розгляд скарги ОСОБА_2 здійснювала Центральна колегія Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, яка у своєму висновку від 25.07.2022 рекомендувала задовольнити частково скаргу ОСОБА_2 . Рекомендації стосувались задоволення скарги в частині скасування реєстраційних дій. Підставою для такого рішення є невідповідність реєстраційних дій встановлених 07.06.2022 ухвалою Подільського районного суду міста Києва заборонам. Колегія зазначила, що той факт, що встановлені судом в ухвалі обмеження не було зареєстровано у ЄДР, ведення якого передбачено Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", сам по собі не може слугувати підставою для висновку про відсутність такого обмеження і про те, що особа має право вільно розпоряджатися корпоративними правами, якщо судом встановлено заборону відчужувати корпоративні права. Також Колегія вказала, що зі змісту скарги та відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що скаржник ОСОБА_2 , як заявник при подачі документів для проведення оскаржуваної реєстраційної дії № 1000701070024056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", був обізнаний про наявність такої ухвали.
За результатами розгляду скарги, Міністерство юстиції України видало наказ № 3946/5 від 19.09.2022 "Про задоволення скарги", яким скасувало реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 10.06.2022 № 1000701070024056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", № 1000701070025056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 11.06.2022 № 1000701070026056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Рогачем Вадимом Вікторовичем, та від 14.06.2022 № 1000701070027056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", проведену приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Смоляніновою Оленою Ярославівною щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-буд-трейд" (ідентифікаційний код юридичної особи 39532133).
3. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції
Рішенням Господарського суду міста Києва від 26.01.2023 у справі № 910/10417/22 відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_1 до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу № 3946/5 від 19.09.2022 "Про задоволення скарги".
Постановою від 04.07.2023 Північний апеляційний господарський суд залишив без змін рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2023 у справі № 910/10417/22.
Рішення суду першої інстанції та постанова суду апеляційної інстанції мотивовані тим, що:
- судові рішення щодо заборони вчинення реєстраційних дій є однією з підстав проведення державної реєстрації (пункт 2 частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань"). У зв`язку з цим, у випадку проведення державної реєстрації та інших реєстраційних дій на підставі документів, що подаються заявником для державної реєстрації, Закон прокладає на державного реєстратора обов`язок перевірити наявність у Єдиному державному реєстрі             заборони вчинення реєстраційних дій (пункт 2 частини 2 статті 6, пункт 5 частини 2 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань");
- наявність у Єдиному державному реєстрі відомостей про судове рішення щодо             заборони проведення реєстраційної дії є підставою для відмови у державній реєстрації (пункт 2 частини 1 статті 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань");
- метою створення Єдиного державного реєстру є забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру (частина 1 статті 7 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань"). Заснований на цій меті принцип об`єктивності, достовірності та повноти відомостей забезпечує формування конкретного, повного й об`єктивного уявлення про суб`єкта господарювання, інформація щодо якого міститься в Єдиному державному реєстрі. Об`єктивними відомостями можна назвати лише ті, які відображають реальну картину дійсності;
- тобто, сутність принципу об`єктивності полягає у відповідності записів у Єдиному державному реєстрі дійсному стану справ. Повнота відомостей передбачає, що стосовно суб`єкта господарювання в Єдиному державному реєстрі повинна міститися вся фактично наявна інформація;
- відсутність у Єдиному державному реєстрі відомостей щодо заборони вчинення реєстраційних дій свідчить про необ`єктивність та неповноту інформації про суб`єкта господарювання, а самі реєстраційні дії, вчинені всупереч такої заборони, є такими, що не відповідають законодавству у сфері державної реєстрації;
- сам по собі факт відсутності відомостей щодо заборони вчинення реєстраційних дій вказує тільки на відсутність у державного реєстратора на час вчинення державної реєстрації підстав для прийняття рішення про відмову у державній реєстрації, водночас не є обставиною, що свідчить про відповідність такої державної реєстрації основним принципам, на яких вона базується. Законність передбачає дотримання закону всіма учасниками реєстраційного процесу, а тому неповідомлення заявником достовірної інформації має наслідком невідповідність самої реєстраційної дії законодавству у сфері державної реєстрації;
- подальше скасування рішення щодо заборони вчинення реєстраційних дій, незалежно від причин його скасування, не є обставиною, яка легалізує порушення законодавства у сфері державної реєстрації на час чинності судової заборони;
- отже, доводи позивача про те, що реєстраційні дії вчинені нотаріусами Рогач В.В. та Смолянінова О.Я. повністю відповідають вимогам Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», а тому являються правомірними, а правомірність дій приватних нотаріусів Рогач В.В. та Смолянінова О.Я. визнається і самим відповідачем в оскаржуваному наказі, ухвала Подільського районного суду міста Києва від 07.06.2022 у справі № 758/3672/22 станом на час вчинення спірних реєстраційних дій була відсутня в Єдиному державному реєстрі судових рішень - відхиляються як необґрунтовані та такі що спростовуються встановленими обставинами;
- доводи позивача про те, що відповідач, приймаючи оскаржуваний наказ про задоволення скарги, діяв усупереч вимог частини 3 статті 17 Цивільного кодексу України та частини 2 статті 19 Конституції України, оскільки положення частини 6 статті 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» не наділяють правом відповідача задовольняти скаргу за відсутності порушень державним реєстратором вимог Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» - відхиляються як необґрунтовані, оскільки задовольняючи відповідну скаргу відповідач прийняв відповідне рішення, визначене частиною 6 статті 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», згідно з якою за результатами розгляду скарги на рішення, дії або бездіяльність у сфері державної реєстрації Міністерство юстиції України, його територіальні органи приймають одне з таких мотивованих рішень, яке не пізніше наступного робочого дня з дня його прийняття розміщується на офіційному веб-сайті Міністерства юстиції України чи відповідного територіального органу: про задоволення скарги (якщо оскаржувані рішення, дії або бездіяльність не відповідають законодавству у сфері державної реєстрації); про відмову в задоволенні скарги (якщо оскаржувані рішення, дії або бездіяльність відповідають законодавству у сфері державної реєстрації); про залишення скарги без розгляду по суті. Вказана норма не містять припису стосовно оцінки дій реєстраторів і залежність рішення від такої оцінки, адже це оцінюється під час розгляду справи. Проте, під час розгляду відповідної скарги ОСОБА_2, відповідач здійснив оцінку саме оскаржуваних реєстраційних дій в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 10.06.2022 № 1000701070024056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", № 1000701070025056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", від 11.06.2022 № 1000701070026056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", та від 14.06.2022 № 1000701070027056184 "Державна реєстрація змін до відомостей про юридичну особу", щодо товариства з обмеженою відповідальністю "Еко-буд-трейд" (ідентифікаційний код юридичної особи 39532133), та скасував саме реєстраційні дії як такі, що суперечать вимогам закону, а дії осіб, які вчинили відповідні реєстраційні дії, як державні реєстратори, відповідач оцінив в контексті відсутності відповідної ухвали в реєстрі;
- доводи позивача про те, що за відсутності у Єдиному державному реєстрі відомостей про судове рішення від 07.06.2022 № 758/3672/22 про заборону вчинення реєстраційних дій та арешт корпоративних прав повинна відповідати держава та указана помилка не може виправлятися за рахунок позивача, який не знав про наявність такої ухвали суду - відхиляються як підстава для скасування оскаржуваного рішення, оскільки, скасування рішення щодо заборони вчинення реєстраційних дій, незалежно від причин його скасування, не є обставиною, яка легалізує порушення законодавства у сфері державної реєстрації на час чинності судової заборони;
- у постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 543/730/14-ц, викладено правовий висновок стосовно застосування саме норм процесуального права      щодо ухвал про вжиття заходів забезпечення позову, і вказано: «Посилання заявника на те, що на момент укладення спірних договорів ухвала судді про забезпечення позову ще не перебувала на виконанні органів державної виконавчої та реєстраційної служб, не має правового значення, оскільки за змістом      статті 153 ЦПК України      в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, ухвала про забезпечення позову виконується негайно, а її оскарження не зупиняє виконання та не перешкоджає подальшому розгляду справи. Саме такі правові висновки містяться й в ухвалі Верховного Суду України від 10 березня 2011 року у справі № 6-2773св08, які правильно були застосовані судами попередніх інстанцій та підстав для відступу від яких Велика Палата Верховного Суду не вбачає». Отже, у      постанові від 5 червня 2018 року у справі № 543/730/14-ц Велика Палата дійшла висновку, про те, що для виконання ухвали суду про забезпечення позову не має юридичного значення її перебування на виконанні органів державної виконавчої та реєстраційної служб.
4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи касаційної скарги. Доводи інших учасників справи
У касаційній скарзі скаржник просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2023 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 та прийняти нове рішення про задоволення позову.
Скаржник у якості підстав касаційного оскарження судових рішень зазначив:
- пунктом 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України: відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування статті 36 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" у взаємозв`язку із статтями 25, 28 цього ж Закону;
- пунктом 4 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України: пункт 2 частини 1 статті 310 цього Кодексу - якщо в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави його відводу обґрунтованими, якщо касаційну скаргу обґрунтовано такою підставою.
ОСОБА_2 подав письмові пояснення, в яких просив залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції залишити без змін, як такі, що прийняті з дотриманням норм матеріального і процесуального права.
5. Позиція Верховного Суду
Згідно з частинами 1 - 3 статті 6 Господарського процесуального кодексу України у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. 
Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. 
Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).
Згідно з частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. 
За змістом підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії, як визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи, вчиняються в такому порядку:
- до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу;
- після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.
Рішенням Ради суддів України було затверджене Положення про автоматизовану систему документообігу суду, яке визначає порядок функціонування автоматизованої системи документообігу в судах (у тому числі місцевих та апеляційних господарських судах), яка забезпечує, зокрема об`єктивний та неупереджений розподіл судових справ між суддями з додержанням принципів випадковості та в хронологічному порядку надходження судових справ, з урахуванням завантаженості кожного судді (збалансованого навантаження) (пункти 1.3.1, 1.4.3 цього Положення).
Відповідно до частини 19 статті 32 Господарського процесуального кодексу України особливості розподілу судових справ встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до пункту 2 § 2 «Прикінцеві положення» розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» № 2147-VIII від 03 жовтня 2017 року створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи здійснюються поетапно. 
Окремі підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи починають функціонувати через 30 днів з дня опублікування Вищою радою правосуддя у газеті "Голос України" та на веб-порталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. 
17 серпня 2021 року Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Вища рада правосуддя рішенням № 83/0/15-22 від 25 січня 2022 року затвердила зміни до "Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи", якими це Положення було доповнене новим розділом IV "Особливості автоматизованого розподілу судових справ", а також було доручено Державній судовій адміністрації України забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін до 01 березня 2022 року.
Вища рада правосуддя рішенням № 166/0/15-22 від 22 лютого 2022 року внесла зміни до свого рішення № 83/0/15-22 від 25 січня 2022 року, згідно з якими, зокрема, зазначила про необхідність Державній судовій адміністрації України, Київському апеляційному суду, Верховному Суду до 15 березня 2022 року забезпечити приведення автоматизованого розподілу судових справ у судах у відповідність до затверджених змін. Також було визначено, що порядок роботи автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням, яке затверджується Радою суддів України та застосовується в частині, що не суперечить Положенню про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженому рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 від 17 серпня 2021 року.
Відповідно до підпункту 6 пункту 56 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів" в період дії надзвичайного чи воєнного стану та протягом 30 днів після дня його скасування (припинення) і за умови відсутності повноважного складу Вищої ради правосуддя, визначеного статтею 131 Конституції України, Голова Верховного Суду або особа, яка виконує повноваження Голови Верховного Суду, затверджує Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положення, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), а також затверджує внесення змін до зазначених документів.
Голова Верховного Суду, відповідно до підпункту 6 пункту 56 розділу XII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про судоустрій і статус суддів", з метою забезпечення належної діяльності судів під час воєнного стану прийняв рішення про відтермінування набрання чинності змінами до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (в частині визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ), внесеними рішеннями Вищої ради правосуддя № 83/0/15-22 від 25 січня 2022 року та №  166/0/15-22 від 22 лютого 2022 року, а саме: - до 01 червня 2022 року (рішення Голови Верховного Суду № 1/0/49-22 від 24 березня 2022 року); - до 01 вересня 2022 року (рішення Голови Верховного Суду № 129/0/149-22 від 10 травня 2022 року); - до 01 грудня 2022 року (рішення Голови Верховного Суду № 403/0/149-22 від 24 серпня 2022 року); - до 01 березня 2023 року (рішення Голови Верховного Суду № 525/0/149-22 від 16 листопада 2022 року).
Крім того, Вища рада правосуддя рішенням № 162/0/15-23 від 28 лютого 2023 року відтермінувала набрання чинності нормами розділу IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи до внесення змін до цього Положення та доопрацювання програмного забезпечення автоматизованої системи документообігу.
З огляду на викладене, враховуючи те, що розділ IV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, в якому визначені особливості автоматизованого розподілу судових справ, не набрав чинності, у вирішенні питань, пов`язаних з автоматизованим розподілом судових справ, слід керуватися положеннями статей 6, 32 та підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України, а також правилами здійснення автоматизованого розподілу судових справи, визначеними у Положенні про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженому рішенням Ради суддів України № 30 від 26 листопада 2010 року, (далі по тексту - Положення).
Такі висновки Верховного Суду щодо застосування статей 6, 32, пункту 17.4 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України, Положення, викладені у постанові від 09.08.2023 у справі № 910/268/23.
Відповідно до підпункту 2.3.10 пункту 2.3 Положення збори суддів відповідного суду мають право запроваджувати спеціалізацію суддів з розгляду конкретних категорій судових справ. Спеціалізація суддів визначається із розрахунку розподілу не менше двох суддів на одну спеціалізацію.
Підпунктом 2.3.20 пункту 2.3 Положення передбачено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями (колегіями суддів) здійснюється з урахуванням спеціалізації суддів.
Згідно із підпунктом 2.3.23 пункту 2.3 Положення якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності).
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 310 Господарського процесуального кодексу України судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави його відводу обґрунтованими, якщо касаційну скаргу обґрунтовано такою підставою.
Скаржник у касаційній скарзі посилається, зокрема на те, що ним у суді апеляційної інстанції було заявлено відвід колегії суддів у зв`язку із порушенням порядку визначення суддів для розгляду даної справи, оскільки спір у даній справі виник з корпоративних правовідносин та розгляд таких спорів, відповідно до Персональної спеціалізації суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду, затвердженої рішенням зборів суддів від 02.10.2019 (із наступними змінами та доповненнями), здійснюється другою судовою палатою, в той час як судді Станік С. Р., Тарасенко К. В., Тищенко А. І. входять до складу першої судової палати, яка не розглядає корпоративні спори. Однак у задоволенні його заяви було неправомірно відмовлено. Наведене, за доводами скаржника, є підставою для скасування постанови апеляційного господарського суду на підставі пункту 2 частини 1 статті 310 Господарського процесуального кодексу України.
Пунктом 4 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.
Як вбачається із матеріалів справи, відповідно до витягу з протоколу розподілу судової справи між суддями від 28.03.2023, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 26.01.2023 у справі № 910/10417/22, передано на розгляд колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді - Станік С.Р., суддів: Тищенко О.В., Шаптала Є.Ю.
Позивачем до суду апеляційної інстанції була подана заява про відвід головуючого судді: Станіка С.Р. та суддів: Тарасенко К.В., Шаптали Є.Ю. Заява позивача - ОСОБА_1., обґрунтована тим, що справа № 910/10417/22 відноситься до категорії справ, що виникають з корпоративних відносин, оскільки позов пов`язаний з порушенням корпоративних прав позивача, що не входить до спеціалізації суддів: Станіка С.Р., Тарасенко К.В., Шаптали Є.Ю., які входять до складу першої судової палати Північного апеляційного господарського суду.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.06.2023 визнано відвід головуючого судді: Станіка С.Р. та суддів: Тарасенко К.В., Шаптали Є.Ю. від розгляду справи № 910/10417/22 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду м. Києва від 26.01.2023, заявлений позивачем ОСОБА_1 , - необґрунтованим. Передано справу № 910/10417/22 на автоматизований розподіл у порядку, встановленому   частиною 1 статті 32 Господарського процесуального кодексу України, для вирішення питання про відвід.
Ухвала суду апеляційної інстанції від 05.06.2023 мотивована тим, що з урахуванням визначеної системою «Діловодство» спеціалізації справи № 910/10417/22: справи у спорах щодо недоговірних зобов`язань, згідно із Загальним класифікатором спеціалізацій суддів та категорій справ, затвердженим наказом ДСА України від 21.12.2018 № 622 (зі змінами, внесеними наказами ДСА України від 10.10.2019 № 984 та від 30.04.2020 № 209), вказана категорія справ за визначеним системою кодом віднесена до спеціалізації суддів першої судової палати Північного апеляційного господарського суду, і до складу вказаної судової палати входять зокрема судді: Станік С.Р., Тарасенко К.В., Шаптала Є.Ю., згідно із Додатком № 1   до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду затверджених рішенням зборів суддів від 02.10.2018 (зі змінами від 09.10.2018, 07.11.2018, 06.12.2018, 13.12.2018, 14.01.2019, 21.05.2019, 08.07.2019, 18.07.2019, 06.08.2019, 02.09.2019, 31.10.2019, 12.11.2019, 27.11.2019, 21.01.2020, 28.05.2020, 16.11.2020, 11.02.2021, 18.03.2021, 30.09.2021, 17.05.2022, 28.06.2022, 01.12.2022, 07.02.2023, 28.03.2023).
Згідно із частиною 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною 1 статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2023, заяву ОСОБА_1. про відвід головуючого судді: Станіка С.Р. та суддів: Тарасенко К.В., Шаптали Є.Ю. від розгляду справи №910/10417/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: Доманська М.Л. (головуючий суддя (суддя-доповідач), Пантелієнко В.О., Грек Б.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2023 (колегія суддів у складі: Доманська М.Л. (головуючий суддя (суддя-доповідач), Пантелієнко В.О., Грек Б.М.) у задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід головуючого судді: Станіка С.Р. та суддів: Тарасенко К.В., Шаптали Є.Ю. від участі у розгляді справи №910/10417/22 - відмовлено.
Ухвала суду апеляційної інстанції від 07.06.2023 мотивована тим, що ініційований позивачем спір стосується оскарження дій Міністерства юстиції України з прийняття наказу № 3946/5 від 19.09.2022 "Про задоволення скарги" та оскарження вказаного акту з підстав його невідповідності, на переконання позивача, вимогам закону, а тому ініційований позивачем спір не відноситься до корпоративних спорів, а   відноситься   до справ у спорах щодо недоговірних зобов`язань. Вказана категорія справ віднесена до спеціалізації суддів першої судової палати Північного апеляційного господарського суду, і до складу вказаної судової палати входять зокрема судді: Станік С.Р., Тарасенко К.В., Шаптала Є.Ю.
Суд вважає необґрунтованим висновок як колегії суддів, яка розглядала дану справу так і колегії, яка розглядала відвід відповідно до частини 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України, про те, що спір у даній справі відноситься до справ у спорах щодо недоговірних зобов`язань, оскільки такий висновок зроблено без урахування висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі суддів палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів‚ корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду від 11.10.2021 у справі № 910/5971/20. У зазначеній постанові зроблено висновок про те, що якщо позивач заявив лише вимогу про скасування наказу у сфері державної реєстрації юридичних осіб як основну, Мін`юст може бути єдиним відповідачем у справі, і такі спори підлягають розгляду за правилами господарського судочинства як найбільш наближені до спорів, що виникають з корпоративних відносин та щодо прав в юридичній особі, які відповідно до пункту 3 та пункту 4 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України відносяться до юрисдикції господарських судів.
При цьому, Суд враховує, що вказана категорія справ, відповідно до Персональної спеціалізації суддів судових палат Північного апеляційного господарського суду, затвердженої рішенням зборів суддів від 02.10.2019 (із наступними змінами та доповненнями), не віднесена до спеціалізації суддів першої судової палати Північного апеляційного господарського суду.
Враховуючи наведене, Суд дійшов висновку, що доводи касаційної скарги про те, що в суді апеляційної інстанції було порушено порядок визначення суддів для розгляду справи № 910/10417/22, оскільки при автоматизованому розподілі справи було неправильно визначено категорію спору, та відповідно не було враховано спеціалізацію суддів.
У постанові від 15.10.2020 у справі № 910/8902/19 Верховний Суд дійшов висновку про те, що порушення порядку визначення суддів для розгляду справи (колегією суддів розглянуто спір, який не відноситься до їх спеціалізації) є безумовною підставою для скасування судового рішення.
Таким чином, аргументи касаційної скарги щодо наявності підстав для скасування постанови суду апеляційної інстанції відповідно до положень пункту 2 частини 1 статті 310 Господарського процесуального кодексу України знайшли своє підтвердження.
Верховний Суд зазначає про передчасність надання висновку щодо інших доводів ОСОБА_1 , викладених у касаційній скарзі, з огляду на те, що підстава передбачена пунктом 2 частини 1 статті 310 Господарського процесуального кодексу України знайшла своє підтвердження під час касаційного перегляду оскаржуваних судових рішень у цій справі, яка є обов`язковою підставою для скасування судового рішення.
6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Пунктом 2 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
Пунктом 2 частини 1 статті 310 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові рішення підлягають обов`язковому скасуванню з направленням справи на новий розгляд, якщо в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і судом касаційної інстанції визнано підстави його відводу обґрунтованими, якщо касаційну скаргу обґрунтовано такою підставою.
Справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом (частина 4 статті 310 Господарського процесуального кодексу України).
З огляду на наведене Верховний Суд вважає за необхідне касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково, постанову апеляційного господарського суду скасувати, а справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
7. Судові витрати
Відповідно до статті 315 Господарського процесуального кодексу України у постанові суду касаційної інстанції повинен бути зазначений розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді касаційної інстанції. 
Частиною 14 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи, що в даному випадку справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, розподіл судових витрат Верховним Судом не здійснюється. 
Керуючись статтями   300, 301, 304, 308,   310, 314, 315-317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
2. Скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2023 у справі № 910/10417/22, а справу № 910/10417/22 передати на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.        
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                              Н. М. Губенко

Судді                                                                                                          Г. О. Вронська

                                                                                                                   І. Д. Кондратова