ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ                              
                                                                                                
22 листопада 2023 року               
м. Київ
справа № 712/9704/22
провадження № 61-12686св23
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Грушицького А. І.,
суддів: Карпенко С. О., Литвиненко І. В. (суддя-доповідач), Петрова Є. В.,                        Пророка В. В.,
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідачі: ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобальні роздрібні системи»,
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу  ОСОБА_1 на ухвалу Черкаського апеляційного суду від 16 серпня 2023 року у складі колегії суддів: Бородійчука В. Г., Нерушак Л. В., Василенко Л. І. у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Глобальні роздрібні системи» про усунення перешкод у користуванні майном, яке є спільною сумісною власністю,
ВСТАНОВИВ:
ОПИСОВА ЧАСТИНА 
Короткий зміст позовних вимог
У листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом в якому просила зобов`язати ОСОБА_2 та Товариство з обмеженою відповідальністю «Глобальні роздрібні системи» (далі - ТОВ «Глобальні роздрібні системи») за власний рахунок усунути перешкоди у здійсненні позивачем права користування несучо-огороджувальною конструкцією будинку АДРЕСА_1 шляхом повного демонтажу повітроводу витяжної вентиляційної системи, розміщеного на фасадній стіні будинку з боку двору між вікнами сходової клітки та вікнами квартир під`їзду № 5 з другого по п`ятий поверхи та на першому поверсі з лівого боку від входу до під`їзду № 5. 
В обґрунтування позову вказала, що є власником квартири АДРЕСА_2 , 
У цьому будинку громадянином ОСОБА_2 та ТОВ «Глобальні роздрібні системи» проводяться будівельні роботи із реконструкції частини приміщень першого поверху та частини приміщення № 1 підвалу магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » під кафе та магазин на АДРЕСА_3 . 
Наказом Департаменту архітектури та містобудування Черкаської міської ради 
від 29 листопада 2021 року № 759 відповідачам затверджено містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкту. 
Управління державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради відповідачам видало дозвіл на виконання будівельних робіт від 19 квітня 2022 року № ЧК012220413465. 
Із посиланням на дозвіл під час здійснення реконструкції об`єкта відповідачі встановили систему вентиляції. Витяжна шахта (повітровід) вентиляційної системи закріплений на фасаді будинку з боку двору між вікнами сходової клітки та вікнами квартир під`їзду № 5 з другого по п`ятий поверхи та на першому поверсі з лівого боку від входу до під`їзду № 5. 
Встановлення зазначеного повітроводу не відповідає нормам законодавства та порушує права позивача як співвласника будинку, а також всіх інших співвласників. 
Фасадна стіна будинку є несучою, огороджувальною (несучо-огороджувальною) конструкцією будинку і є неподільним, спільним майном, яке перебуває у спільній сумісній власності саме співвласників багатоквартирного будинку, що передбачено статтею 382 ЦК України, пунктом 6 частини першої статті 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку». 
Рішення про передачу фасадної стіни будинку 
АДРЕСА_1 у користування відповідачам співвласниками не приймалося. Навпаки, співвласники неодноразово заявляли, що вони проти реконструкції об`єкту та повідомляли про це органи місцевого самоврядування. Відповідачі були достовірно обізнані про волевиявлення співвласників будинку. Отже, монтаж та експлуатація повітроводу відповідачами без дозволу співвласників будинку є незаконними, порушують їх права та інтереси.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Соснівський районний суд м. Черкаси рішенням від 13 квітня 2023 року під головуванням судді Троян Т. Є. позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнив.
Усунув ОСОБА_1 перешкоди у здійсненні права користування несучо-огороджувальною конструкцією будинку АДРЕСА_1 шляхом зобов`язання ОСОБА_2 , ТОВ «Глобальні роздрібні системи» здійснити повний демонтаж повітропроводу витяжної вентиляційної системи, розміщеного на фасадній стіні будинку з боку двору між вікнами сходової клітки та вікнами квартир під`їзду № 5 з другого по п`ятий поверхи та на першому поверсі з лівої сторони від входу до під`їзду № 5.
Ухвалюючи рішення про задоволення позову місцевий суд виходив з обґрунтованості позовних вимог.
Черкаський апеляційний суд 16 серпня 2023 року постановив ухвалу, якою клопотання ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі задовольнив.
Зупинив розгляд цивільної справи № 712/9704/22 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ТОВ «Глобальні роздрібні системи» про усунення перешкод у користуванні майном, яке є спільною сумісною власністю до набрання законної сили рішенням суду у справі № 712/5034/23 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - ТОВ «Глобальні роздрібні системи», про визнання незаконними та скасування рішення зборів співвласників багатоквартирного будинку.
Постановляючи оскаржувану ухвалу суд апеляційної інстанції входив з того, що Соснівським районний суд м. Черкаси відкрив провадження у справі № 712/5034/23. 
Апеляційний суд вважав обґрунтованими твердження заявника, що оскільки саме в цій справі будуть досліджені відповідні письмові докази щодо скасування рішення загальних зборів співвласників будинку 
АДРЕСА_1 , яке оформлене протоком зборів співвласників від 04 травня 2022 року, які не долучені до матеріалів справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ТОВ «Глобальні роздрібні системи».
На стадії апеляційного провадження у ОСОБА_2 немає можливості подавати такі докази, враховуючи положення норм процесуального права.
Врахувавши, що ОСОБА_7 є позивачем у справі № 712/5034/23 та відповідачем у справі № 712/9704/22 суд апеляційної інстанції вважав, що правильність вирішення спору у справі № 712/9704/22 буде залежати від вирішення спору у справі 
№ 712/5034/23, тому погодився з доводами клопотання ОСОБА_2 про зупинення провадження у справі саме до розгляду спору у зазначеній справі.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
У серпні 2023 року представник ОСОБА_1 - адвокат Січко І. В. звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на ухвалу Черкаського апеляційного суду 
від 16 серпня 2023 року в якій просив оскаржене судове рішення скасувати, а справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу
Наведені в касаційній скарзі доводи містили підстави, передбачені частиною другою статті 389 ЦПК України для відкриття касаційного провадження.
Представник заявника зазначає, що всупереч правовим позиціям Верховного Суду, викладеним у постановах: від 14 лютого 2022 року у справі № 357/10397/19, 
від 13 квітня 2023 року у справі № 914/2150/18; від 01 лютого 2022 року у справі 
№ 902/368/16; ухвалі від 29 липня 2021 року у справі № 803/20/20, та правовій позиції Верховного Суду України, викладеній у постанові від 01 лютого 2017 року у справі 
№ 6-1957цс16 суд апеляційної інстанції не встановив взаємозв`язок предметів розгляду справ, не з`ясував у чому полягає об`єктивна неможливість розгляду справи до вирішення іншої справи, не визначив, які досліджувані у справі № 712/5034/23 обставини впливають на збирання та оцінку доказів у справі, провадження у якій зупинено. Суд апеляційної інстанції не з`ясував та не аналізував матеріально-правового зв`язку справ.
Також апеляційний суд не врахував положення статті 367 ЦПК України, якою регламентуються межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.
Представник заявника додатково зазначає, що документ, датований 04 травня 
2022 року не є підставою позову, а є одним із доказів. Підставою позову є протиправне встановлення повітроводу відповідачами, а не документ, який фіксує таку обставину.
Аргументом касаційної скарги також є те, що апеляційний суд не звернув належної уваги на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 28 серпня 
2019 року у справі № 404/9797/14-ц, відповідно до якої зупинення провадження у справі  без правових підстав є порушенням прав позивача на розумні строки розгляду справи.
Крім того представник відповідача, вже після відкриття апеляційного провадження здійснив маніпулятивні дії, покликані для штучного зупинення розгляду справи, що полягали у подачі кількох позовів до одних і тих самих відповідачів.
Узагальнені доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу
У поданому у жовтні 2023 року відзиві на касаційну скаргу представник 
ОСОБА_2 - адвокат Олененко О. В. просив у задоволенні касаційної скарги відмовити, а оскаржену ухвалу суду апеляційної інстанції залишити без змін.
Представник відповідача вказує на те, що в рамках розгляду справи № 712/5034/23 судом буде досліджуватись питання чи відповідає рішення співвласників будинку вимогам законодавства. В рамках означеної справи будуть досліджуватись документальні докази, які не долучені до матеріалів справи, яка є предметом касаційного перегляду.
Вказує, що скасування рішення загальних зборів співвласників будинку, яке оформлене протоколом від 05 травня 2022 року вплине на об`єктивність розгляду цієї справи, адже фактично інших підстав для задоволення позову суд першої інстанції не зазначив.
Рух справи в суді касаційної інстанції
Верховний Суд ухвалою від 08 вересня 2023 року відкрив касаційне провадження у цій справі та витребував справу № 712/9704/22.
Справа № 712/9704/22 надійшла до Верховного Суду 07 листопада 2023 року.
Верховний Суд ухвалою від 15 листопада 2023 року справу призначив до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження колегією в складі п`яти суддів.
Мотивувальна частина
Позиція Верховного Суду
Частиною другою статті 389 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам ухвала апеляційного суду не відповідає.
За частиною першою статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Розумність строків розгляду справи судом є одним із принципів цивільного судочинства.
Відповідно до частини першої статті 371 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження, а апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції - протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.
Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, що розумність тривалості провадження повинна оцінюватись з урахуванням обставин справи та таких критеріїв як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також важливості спору для заявника.
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 251 ЦПК України суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
У постанові Верховного Суду України від 07 жовтня 2015 року у справі № 6-1367цс15 зазначено, що зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.
У постанові Верховного Суду від 08 грудня 2021 року у справі № 761/33089/20 (провадження № 61-18470св21) вказано, що тлумачення пункту 6 частини першої статті 251 ЦПК України свідчить, що обов`язкове зупинення провадження у справі можливе за наявності у сукупності таких умов: 1) об`єктивної неможливості розгляду справи до вирішення іншої справи, тобто неможливість для суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі; 
2) пов`язаність справ - пов`язаною зі справою є така інша справа, у якій інший суд встановлює обставини, що впливають чи можуть вплинути на подання і оцінку доказів у даній справі; у тому числі йдеться про факти, які мають преюдиційне значення.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2022 року у справі № 357/10397/19 (провадження № 61-5752сво21) зазначено, що метою зупинення провадження у справі згідно з пунктом 6 частини першої статті 251 ЦПК України є виявлення обставин (фактів), які не можуть бути з`ясовані та встановлені в цьому провадженні, але мають значення для справи, провадження у якій зупинено. Об`єктивна неможливість розгляду справи до вирішення іншої справи полягає у тому, що рішення суду в іншій справі встановлює обставини, які впливають на збирання та оцінку доказів у справі, провадження у якій зупинено, зокрема факти, що мають преюдиційне значення. З огляду на вимоги закону для вирішення питання про зупинення провадження у справі суду слід у кожному конкретному випадку з`ясовувати: як пов`язана справа, яка розглядається, зі справою, що розглядається іншим судом; чим обумовлюється об`єктивна неможливість розгляду справи. Отже, необхідність в зупиненні провадження у справі виникає у випадку, якщо неможливо прийняти рішення у конкретній справі до ухвалення рішення в іншій справі. Тобто між справами, що розглядаються, повинен існувати тісний матеріально-правовий зв`язок, який виражається в тому, що факти, встановлені в одній із справ, будуть мати преюдиційне значення для іншої справи. Разом із тим необхідно враховувати, що відповідно до пункту 6 частини першої статті 251 ЦПК України суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
Для вирішення питання про зупинення провадження у справі суду необхідно у кожному конкретному випадку з`ясовувати: як пов`язана справа, яка розглядається, зі справою, що розглядається іншим судом; чим обумовлюється об`єктивна неможливість розгляду справи.
Отже, необхідність в зупиненні провадження у справі виникає у випадку, якщо неможливо ухвалити рішення у цій справі до ухвалення рішення в іншій справі. Тобто між справами, що розглядаються, повинен існувати тісний матеріально-правовий зв`язок, який виражається в тому, що факти, встановлені в одній із справ, будуть мати преюдиційне значення для іншої справи.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Зупиняючи провадження у справі № 712/9704/22, суд апеляційної інстанції виходив, зокрема, з того, що результати розгляду справи № 712/9704/22 за позовом 
ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - ТОВ «Глобальні роздрібні системи», про визнання незаконними та скасування рішення зборів співвласників багатоквартирного будинку безпосередньо впливатимуть на вирішення спору про усунення перешкод у користуванні майном.
Колегія суддів Верховного Суду з такими висновками суду апеляційної інстанції не погоджується, з огляду на таке.
Згідно з частинами першою-третьою, шостою статті 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Зупиняючи провадження у справі № 712/9704/22, суд апеляційної інстанції залишив поза увагою те, що звернення ОСОБА_2 із позовом у справі № 712/5034/23 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , третя особа - ТОВ «Глобальні роздрібні системи», про визнання незаконними та скасування рішення зборів співвласників багатоквартирного будинку відбулось 22 травня 2023 року, а відкриття провадження мало місце 13 серпня 2023 року, тобто вже після ухвалення судом першої інстанції рішення в цій справі 13 квітня 2023 року. 
При цьому суд апеляційної інстанції, зупиняючи провадження у справі, належним чином не обґрунтував, у чому полягає об`єктивна неможливість розгляду цієї справи, та чому зібрані у справі № 712/9704/22 докази не дають можливості самостійно встановити та оцінити обставини (факти), що мають суттєве значення для вирішення цього спору, не зазначив у чому полягає неможливість здійснення ним перевірки законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції.
Верховний Суд зазначає, що сама по собі взаємопов`язаність двох справ ще не свідчить про неможливість розгляду однієї справи до прийняття рішення в іншій справі.
Підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування іншої справи на розгляді в суді та припущення про те, що рішення в ній має значення для справи, що розглядається, а саме неможливість її розгляду до вирішення іншої справи.
Отже, оскаржувана ухвала суду апеляційної інстанції постановлена з порушенням пункту 6 частини першої статті 251 ЦПК України, оскільки не містить аргументованих та переконливих мотивів необхідності зупинення провадження у справі як щодо об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 712/5034/23, так і щодо того, що зібрані у цій справі докази дійсно не дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
Верховний Суду наголошує, що дії відповідача ОСОБА_2 , який наполягає на зупиненні провадження у справі з апеляційного перегляду рішення, ухваленого не на його користь, не відповідають принципу добросовісності. За таких обставин інститут зупинення провадження у справі не може бути застосований у цій справі на шкоду інтересам позивача, меті цього інституту та принципам цивільного судочинства.
При цьому Верховний Суд звертає увагу, що зупинення провадження у справі, яка переглядається, до набрання законної сили рішенням у справі № 712/5034/23, порушує вимоги закону щодо розумності строку розгляду справи.
Вищенаведене також узгоджується із правовими висновками Верховного Суду, викладеними у постановах: від 14 вересня 2022 року у справі № 194/939/20 та
від 27 вересня 2023 року у справі № 588/1156/21.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
Частиною четвертою статті 406 ЦПК України передбачено, що у випадках скасування судом касаційної інстанції ухвал суду першої або апеляційної інстанцій, які перешкоджають провадженню у справі, справа передається на розгляд відповідного суду першої або апеляційної інстанції.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 409 ЦПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
Підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі (частина шоста статті 411 ЦПК України).
Верховний Суд вважає за необхідне касаційну скаргу задовольнити, оскаржувану ухвалу скасувати, а справу передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Щодо судових витрат
Згідно з частиною тринадцятою статті 141 ЦПК України у разі, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанцій, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Враховуючи, що справа направляється для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, суд не здійснює розподіл судових витрат.
Щодо письмових пояснень представника ОСОБА_1 - адвоката Скічко І. В.
10 листопада 2023 року адвокат Скічко І. В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , засобами електронного зв`язку з використання електронного цифрового підпису подав до Верховного Суду пояснення.
18 жовтня 2023 року введено в дію Закон України від 29 червня 2023 року № 3200-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» (далі - Закон №3200-IX), який був розроблений для запровадження обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів у Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі (далі - ЄСІТС) представниками правничих професій, юридичними особами та фізичними особами-підприємцями, оскільки особи, які за законом зобов`язані зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС, зволікають з виконанням свого обов`язку.
Статтею 14 ЦПК України, зокрема, передбачено, що у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.
Особа, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, може подавати процесуальні, інші документи, вчиняти інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Частинами п`ятою, шостою статті 43 ЦПК України встановлено, що документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо) можуть подаватися до суду, а процесуальні дії вчинятися учасниками справи в електронній формі з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. 
Процесуальні документи в електронній формі мають подаватися учасниками справи до суду з використанням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до пунктів 24 - 27 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, який затверджено рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 (далі - Положення про ЄСІТС) підсистема «Електронний суд» (далі - Електронний суд) - це підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи.
Інструкція користувача Електронного суду розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.
Електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
Вбачається, що пояснення надіслано адвокатом на електронну адресу суду касаційної інстанції. До нього додано роздруківку результату перевірки електронного цифрового підпису, проте такий підпис вчинено без використання підсистем «Електронний суд» та «Електронний кабінет».
Відповідно до пункту 10 Положення про ЄСІТС адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС в обов`язковому порядку.
Інші особи реєструють свої Електронні кабінети в ЄСІТС у добровільному порядку.
Отже, адвокат Скічко І. В., який діє в інтересах ОСОБА_1 , міг подати пояснення: 
1) в письмовій формі; 2) в електронному вигляді з використанням сервісу «Електронний суд», розміщеного за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua/login, з попередньою реєстрацією офіційної електронної адреси (електронного кабінету).
Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення з процесуальних питань та наслідки недотримання таких вимог визначені у статті 183 ЦПК України.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 183 ЦПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
Згідно з частиною другою статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
У частині четвертій статті 183 ЦПК України закріплено, що суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
Суд повертає заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо вона подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
Враховуючи наведене, пояснення, подані адвокатом Скічко І. В., в інтересах 
ОСОБА_1 , підлягають поверненню без розгляду, оскільки вони надіслані не за допомогою підсистеми «Електронний суд», а електронною поштою з використанням електронного цифрового підпису адвоката Скічка І. В., що дає підстави стверджувати, що заявник використав спосіб звернення до суду не передбачений чинним процесуальним законодавством.
У зв`язку з відсутністю у поданих, адвокатом Скічком І. В., який діє в інтересах 
ОСОБА_1 , поясненнях відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету, їх необхідно повернути без розгляду.
Керуючись статтями 14, 43, 183, 400, 406, 409, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Письмові пояснення подані представником ОСОБА_1 - адвокатом Скічком Ігорем Васильовичем повернути без розгляду.
Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Черкаського апеляційного суду від 16 серпня 2023 року скасувати, справу передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                                 А. І. Грушицький 
Судді                                                                                                             С. О. Карпенко
                                                                                                                        І. В. Литвиненко
                                                                                                                        Є. В. Петров
                                                                                                                        В. В. Пророк