ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
 
28 вересня 2023 року
м. Київ
 
справа № 824/64/23
провадження № 61-11432ав23
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
Грушицького А. І. (суддя-доповідач), Литвиненко І. В., Петрова Є. В.,
 
за участю: 
секретаря судового засідання - Шевченка В. М., 
представника позивача - Регелюка С. В.,
представників особи, яка не брала участі у третейському розгляді (заявника): Перепьолкіної Ю. В., Співак В. А.,
 
учасники справи:
позивач - акціонерне товариство «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк»,
відповідач - товариство з обмеженою відповідальністю «ІК Актив»,
особа, яка не брала участі у третейському розгляді (заявник) - товариство з обмеженою відповідальністю «Алом»,
 
розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Алом» на ухвалу Київського апеляційного суду від 26 червня 2023 року у складі судді Музичко С. Г. 
 
у справі за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Алом» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 за позовом акціонерного товариства «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» до товариства з обмеженою відповідальністю «ІК Актив» про стягнення заборгованості та відшкодування витрат по сплаті судового збору.
 
Короткий зміст заявлених вимог
 
Рішенням Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року стягнено з TOB «ІК Актив» на користь АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» 1 603 528,69 дол. США  основної заборгованості, 299 129,76 дол. США  відсотків, 7 502,11 дол. США пені та 20 674,79 дол. США у відшкодування витрат по оплаті арбітражного збору, що всього складає 1 930 835,35 дол. США. В іншій частині позову відмовлено з віднесенням на позивача 7 054,28 дол. США витрат по оплаті арбітражного збору.
 
24 квітня 2023 року ТОВ «Алом» засобами поштового зв`язку звернулося до Київського апеляційного суду із заявою про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 за позовом АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» про стягнення з ТОВ «ІК Актив» 2 562 015,88 дол. США заборгованості та відшкодування витрат по сплаті судового збору.
 
Заява обґрунтована тим, що 25 травня 2018 року між АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» та ТОВ «Алом» укладено договір банківської позики.
 
27 листопада 2019 року між АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк», ТОВ «Алом» та ТОВ «ІК Актив» укладено договір поруки.
 
Заявник зазначав, що боржником за договором позики є саме ТОВ «Алом», а тому розгляд справи про стягнення заборгованості з поручителя має проводитись за обов`язкової участі боржника. Однак, ТОВ «Алом» не було залучено до участі у справі, оскільки суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача щодо залучення співвідповідача.
 
ТОВ «Алом» не було повідомлено про арбітражний розгляд, що є підставою для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу.
 
Також зазначає, що колегія арбітрів у кількості трьох осіб була призначена з порушенням процедури, а тому не мала повноважень на розгляд цієї справи.
 
Крім того, вказує на збільшення відсоткової ставки та встановлення нового графіку виплат, що спричинило збільшення відповідальності поручителя,  наслідком чого є припинення договору поруки.
 
Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції і мотиви його прийняття 
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 26 червня 2023 року у задоволенні заяви ТОВ «Алом» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 за позовом АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» до ТОВ «ІК Актив» про стягнення заборгованості та відшкодування витрат по сплаті судового збору відмовлено.
 
Ухвала суду мотивована тим, що у разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.
 
ТОВ «Алом» не було стороною арбітражного розгляду Міжнародним комерційним арбітражним судом при Торгово-промисловій палаті України, тому положення частини другої статті 459 ЦПК України щодо неповідомлення учасника справи про розгляд такої справи та про призначення арбітра, на нього поширюватися не можуть.
 
Незалучення до участі в справі боржника не може бути підставою для скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України.
 
Таким чином, суд першої інстанції зробив висновок про необґрунтованість та відсутність підстав для задоволення заяви ТОВ «Алом» про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року.
 
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала 
 
В апеляційній скарзі заявник просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 26 червня 2023 року, ухвалити нове рішення, яким заяву про скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 за позовом АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» про стягнення з ТОВ «ІК Актив» 2 562 015,88 дол. США заборгованості та відшкодування витрат по сплаті судового збору задовольнити та скасувати рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року у справі № 286/2021 за позовом АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» про стягнення з ТОВ «ІК Актив» 2 562 015,88 дол. США заборгованості та відшкодування витрат по сплаті судового збору.
 
Апеляційна скарга мотивована тим, що 25 травня 2018 року між АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» та ТОВ «Алом» укладено договір банківської позики.
 
27 листопада 2019 року між АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» та ТОВ «ІК Актив» укладено договір поруки.
 
Заявник зазначав, що боржником за договором позики є саме ТОВ «Алом», а тому розгляд справи про стягнення заборгованості з поручителя мав проводитись за обов`язкової участі боржника.
 
ТОВ «Алом» не було залучено до розгляду справи та не було належним чином повідомлено про призначення арбітра. 
 
ТОВ «Алом» вказує, що колегія арбітрів у кількості трьох осіб призначена з порушенням процедури, а тому не мала повноважень на розгляд цієї справи.
 
Крім того, ТОВ «Алом»  вказує про недійсність угоди за законом, якому сторони цю угоду підпорядковували. 
 
Разом з тим, вказує на збільшення відсоткової ставки та встановлення нового графіку виплат, що спричинило збільшення відповідальності поручителя, наслідком чого є припинення договору поруки.
 
Відзив на апеляційну скаргу 
 
У серпні 2023 року АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» подало відзив на апеляційну скаргу, в якому просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін.
 
Провадження у суді апеляційної інстанції
 
Ухвалою Верховного Суду від 01 серпня 2023 року відкрито апеляційне провадження у цій справі.
 
Ухвалою Верховного Суду від 17 серпня 2023 року закінчено підготовчі дії у справі та призначено її до розгляду.
В судовому засіданні представники ТОВ «Алом» Перепьолкіна Ю. В., Співак В. А., кожен окремо, підтримали вимоги апеляційної скарги.
 
Представник АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» Регелюк С. В. просив залишити без задоволення апеляційну скаргу.
 
Відповідач ТОВ «ІК Актив» в судове засідання представника не направив, хоча вказана юридична особа була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи.
 
Фактичні обставини справи
 
Суд встановив, що 25 травня 2018 року між АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» та ТОВ «АЛОМ» (позичальник) укладено договір банківської позики № Z000045/10/18 (т. 1 а. с. 34 - 50).
 
Згідно із пунктом 1.2 договору банк надає позичальнику позику у сумі 7 000 000,00 дол. США.
 
У пункті 16.8  договору міститься арбітражне застереження, відповідно до якого будь-яка суперечка, розбіжність, вимога або протиріччя, що виникають з або у зв`язку з цим договором, у разі неможливості вирішення шляхом переговорів, повинні бути передані на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (м. Київ). Сторони погоджуються, що у процесі розгляду та вирішення спору застосовуватиметься Регламент Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України. Судовий розгляд проводитиметься англійською мовою. Кількість арбітрів має дорівнювати трьом. Розгляд спору буде здійснюватися у м. Київ, Україна. Рішення арбітражного суду буде остаточним та обов`язковим для сторін.
 
27 листопада 2019 року між банком та ТОВ «ІК Актив» з метою забезпечення поручителем належного виконання позичальником своїх зобов`язань за договором банківської позики укладено договір поруки № Q000112/10/19. Сторони передбачили, що строк дії поруки - до повного виконання позичальником своїх зобов`язань (т. 1 а. с. 57 - 68).
 
У пункті 5.2 договору міститься арбітражне застереження, відповідно до якого будь-який спір, розбіжність, вимога або протиріччя, що виникають з або у зв`язку з цим договором, у разі неможливості вирішення шляхом переговорів, повинні бути передані на вирішення до Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України (м. Київ) за вибором кредитора. Сторони погоджуються, що у процесі розгляду та вирішення спору застосовуватиметься Регламент Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України. Судовий розгляд проводитиметься англійською та/або російською мовами. Рішення арбітражного суду буде остаточним та обов`язковим для сторін.
 
Рішенням комерційного Міжнародного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України від 08 вересня 2022 року стягнено з TOB «ІК АКТИВ» на користь АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» 1 603 528,69 дол. США - основної заборгованості, 299 129,76 дол. США - відсотків, 7 502,11 дол. США - пені та 20 674,79 дол. США у відшкодування витрат по оплаті арбітражного збору, що всього складає 1 930 835,35 дол. США. В іншій частині позову відмовлено з віднесенням на позивача 7 054,28 дол. США витрат по оплаті арбітражного збору (т. 1 а. с. 17 - 33).
 
Позиція суду апеляційної інстанції, застосовані норми права та мотиви, якими керується суд при прийнятті постанови 
 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів дійшла наступних висновків.
 
Відповідно до частини другої статті 23 ЦПК України справи щодо оскарження рішень третейських судів, оспорювання рішень міжнародних комерційних арбітражів, про видачу виконавчих листів на примусове виконання рішень третейських судів розглядаються апеляційними судами як судами першої інстанції за місцем розгляду справи третейським судом (за місцезнаходженням арбітражу).
 
У частині другій статті 24, частині другій статті 351 ЦПК України встановлено, що Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.
 
Частиною першою статті 367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
 
Відповідно до частини четвертої статті 454 ЦПК України заява про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу подається до апеляційного загального суду за місцезнаходженням арбітражу.
 
Згідно з частинами першою, другою статті 459 ЦПК України рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасоване судом лише у випадках, передбачених цією статтею, якщо інше не передбачено міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або Законом України «Про міжнародний комерційний арбітраж».
 
Рішення міжнародного комерційного арбітражу може бути скасовано у разі, якщо:
 
1) сторона, що подала заяву про скасування, надасть докази того, що:
 
а) одна із сторін в арбітражній угоді була недієздатною; або ця угода є недійсною за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, а в разі відсутності такої вказівки - за законом України; або
 
б) її не було належним чином повідомлено про призначення арбітра чи про арбітражний розгляд або з інших поважних причин вона не могла подати свої пояснення; або
 
в) рішення винесено щодо не передбаченого арбітражною угодою спору або такого, що не підпадає під її умови, або містить постанови з питань, що виходять за межі арбітражної угоди, проте якщо постанови з питань, які охоплюються арбітражною угодою, можуть бути відокремлені від тих, що не охоплюються такою угодою, то може бути скасована тільки та частина арбітражного рішення, яка містить постанови з питань, що не охоплюються арбітражною угодою; або
 
г) склад міжнародного комерційного арбітражу або арбітражна процедура не відповідали угоді сторін, якщо тільки така угода не суперечить закону, від якого сторони не можуть відступати, або, за відсутності такої угоди, не відповідали закону; або
 
2) суд визначить, що:
 
а) відповідно до закону спір, з огляду на його предмет, не може бути переданий на вирішення міжнародного комерційного арбітражу; або
 
б) арбітражне рішення суперечить публічному порядку України.
 
Аналогічні підстави для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу передбачені також частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж».
 
Рішення національного суду про скасування арбітражного рішення може бути винесено лише за наявності (доведеності) однієї з підстав, передбачених частиною другою статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж», частиною другою статті 459 ЦПК України. 
Отже, законодавство України, допускаючи оспорювання рішення міжнародного комерційного арбітражу шляхом подання заяви про його скасування, визначає вичерпний перелік підстав, за наявності однієї з яких арбітражне рішення може бути скасоване.
 
Аналіз положень статті 459 ЦПК України та статті 34 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» свідчить, що тягар доведення наявності підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу покладається на сторону, яка звертається із заявою про скасування такого рішення.
 
Згідно зі статтею 5 Закону України «Про міжнародний комерційний арбітраж» з питань, що регулюються цим Законом, ніяке судове втручання не повинно мати місця, крім як у випадках, коли воно передбачено в цьому Законі.
 
Таким чином, під час розгляду справ про скасування рішень міжнародного комерційного арбітражу повноваження національного суду є обмеженими, оскільки національний суд не має повноважень з перегляду рішень міжнародного комерційного арбітражу по суті вирішення спору, вдаватися в його повну перевірку чи переоцінку.
 
Вказаний висновок викладений в постановах Верховного Суду від 27 липня 2023 року у справі № 824/140/22 (провадження № 61-2953ав23) та від 13 липня 2023 року у справі № 824/20/23 (провадження № 61-6611ав23).
 
Заявник в обґрунтування своїх вимог в апеляційній скарзі посилається на те, що Міжнародний комерційний арбітражний суд при Торгово-промисловій палаті України не залучив до участі у справі ТОВ «Алом», не повідомив ТОВ «Алом» про арбітражний розгляд та про призначення арбітра (підпункт «б» пункту 1 частини другої статті 459 ЦПК України).
 
25 травня 2018 року між АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» та ТОВ «Алом» укладено договір банківської позики № Z000045/10/18, 27 листопада 2019 року між АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» та ТОВ «ІК Актив» з метою забезпечення поручителем належного виконання позичальником своїх зобов`язань за договором банківської позики укладено договір поруки № Q000112/10/19. Сторони передбачили, що строк дії поруки - до повного виконання позичальником своїх зобов`язань.
 
Відповідно до частини першої статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
 
У разі солідарного обов`язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов`язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо.
 
Кредитор, який одержав виконання обов`язку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від решти солідарних боржників.
 
Солідарні боржники залишаються зобов`язаними доти, доки їхній обов`язок не буде виконаний у повному обсязі.
 
Виконання солідарного обов`язку у повному обсязі одним із боржників припиняє обов`язок решти солідарних боржників перед кредитором (частини перша, друга, четверта статті 543 ЦК України).
 
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
 
Згідно з частиною першою статті 553 ЦК України за договором поруки поручитель поручається перед кредитором боржника за виконання ним свого обов`язку.
 
Відповідно до частин першої та другої статті 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя.
 
Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.
 
Отже, АТ «Дочірний банк «Казахстан-Зіраат Інтернешнл Банк» мало право пред`явити окрему вимогу до солідарного боржника (поручителя) ТОВ «ІК Актив».
 
Враховуючи викладене, незалучення до участі в справі боржника ТОВ «Алом» не може бути підставою для скасування рішення Міжнародного комерційного арбітражного суду при Торгово-промисловій палаті України, оскільки процесуальним законом визначено вичерпний перелік підстав для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу, та відповідної обставини такий перелік не містить.
 
Міжнародний комерційний арбітражний суд при Торгово-промисловій палаті України в межах своєї виключної компетенції вирішив питання складу учасників арбітражного розгляду самостійно.
 
ТОВ «Алом» не було стороною арбітражного розгляду у Міжнародному комерційному арбітражному суді при Торгово-промисловій палаті України, відповідно третейський суд не мав обов`язку повідомляти його про розгляд справи та про призначення арбітра, а тому положення підпункту «б» пункту 1 частини другої статті 459 ЦПК України не можуть бути підставою для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу. 
 
Доводи заявника про недійсність угоди за законом, якому сторони цю угоду підпорядкували, оскільки з ТОВ «ІК Актив», як з поручителем, не погоджено підвищення річної процентної ставки, що є підставою для припинення договору поруки (підпункт «а» пункту 1 частини другої статті 459 ЦПК України), Верховний Суд відхиляє у зв`язку з тим, що зазначена обставина не стосується прав та обов`язків самого ТОВ «Алом», а надання оцінки законності і обґрунтованості рішення міжнародного комерційного арбітражу по суті вирішення спору не входить до компетенції суду під час вирішення питання про скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу, враховуючи те, що сторони добровільно довірили арбітражу вирішення спору.
 
Крім того, відхиляються доводи щодо порушення процедури призначення арбітрів, оскільки це не є підставою для скасування рішення міжнародного комерційного арбітражу. При цьому встановлено, що арбітражний суд розглядав справу у складі трьох арбітрів, що відповідає укладеному між сторонами договору.    
 
Враховуючи викладене, доводи апеляційної скарги та зміст оскаржуваної ухвали не дають підстав для висновку про порушення судом першої інстанції норм процесуального права.
 
Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
За таких обставин, встановивши відсутність підстав для скасування ухвали Київського апеляційного суду від 26 червня 2023 року, Верховний Суд дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а оскаржуваної ухвали - без змін.
 
Керуючись статтями 24, 351, 368, 376, 381-384, 454, 459 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Алом» залишити без задоволення.
 
Ухвалу Київського апеляційного суду від 26 червня 2023 року залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і оскарженню не підлягає.
 
Повний текст постанови суду складено 03 жовтня 2023 року.

Судді:                                                                                                      А. І. Грушицький

                                                                                                                І. В. Литвиненко

                                                                                                                Є. В. Петров