УХВАЛА                                                                   
 
13 грудня 2023 року
м. Київ
 
справа № 752/5869/22
провадження № 61-9727 св 23     
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Луспеника Д. Д. (суддя-доповідач),
суддів: Білоконь О. В., Гулька Б. І., Коломієць Г. В., Лідовця Р. А., 
 
учасники справи:
позивач -  ОСОБА_1 ,
представник позивача - адвокат Карапетян Армен Рафікович,
відповідач- акціонерне товариство «Сенс Банк», 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження заяви акціонерного товариства «Сенс Банк» про виправлення описок чи арифметичних помилок та роз`яснення постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2023 року,
ВСТАНОВИВ:
У червні 2022 року представник ОСОБА_1 - адвокат Шигімагін О. В., звернувся до суду із позовом доакціонерного товариства(далі - АТ, Банк) «Альфа-Банк», правонаступником якого є АТ «Сенс Банк», в якому просив суд стягнути з відповідача грошові кошти в сумі 2 347,77 Євро, які є грошовим вкладом спадкодавця, та пеню за прострочення строку надання послуги в розмірі 3 % вартості послуги за кожен день прострочення у сумі 12 114,49 Євро.
Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 01 лютого 2023 року клопотання АТ «Сенс Банк»про заміну первісного відповідача на належного відповідача у цій справі задоволено. Замінено у справі за позовом  ОСОБА_1 
до АТ «Альфа-Банк» про захист прав споживача та стягнення грошових коштів первісного відповідача АТ «Альфа-Банк» на належного відповідача АТ «Сенс банк».
Рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2023 року позов ОСОБА_1 задоволено.
Стягнуто з акціонерного товариства «Сенс Банк» (далі - АТ «Сенс Банк») на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 2 347,77 Євро.
Стягнуто з АТ «Сенс Банк» на користь ОСОБА_1 пеню за прострочення строку надання послуги в розмірі 3 % вартості послуги за кожен день прострочення 
в розмірі 31 342,72 Євро. 
Стягнуто з АТ «Сенс Банк» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 
13 166,20 грн.
Постановою Київського апеляційного суду від 25 травня 2023 року, 
з урахуванням ухвали Київського апеляційного суду від 15 червня 2023 року про виправлення описки, апеляційну скаргу АТ «Сенс Банк» задоволено частково.
Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2023 року 
в частині стягнення з АТ «Сенс Банк» на користь ОСОБА_1 пені за прострочення строку надання послуги в розмірі 3 % вартості послуги за кожен день прострочення у розмірі 31 342,72 Євро скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення, яким у задоволенні цієї вимоги ОСОБА_1 відмовлено.
Рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 2023 року 
в частині стягнення з АТ «Сенс Банк» на користь ОСОБА_1 судового збору 
у розмірі 13 166,20 грн скасовано й компенсовано за рахунок держави сплачений 
АТ «Сенс Банк» за подачу апеляційної скарги судовий збір у розмірі 5 095,47 грн.
В іншій частині рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 28 лютого 
2023 року залишено без змін. 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2023 року касаційну скаргу АТ «Сенс Банк» задоволено частково. Рішення Голосіївського районного суду м. Києва 
від 28 лютого 2023 року в нескасованій після апеляційного перегляду частині (стягнення з акціонерного товариства «Сенс Банк» на користь ОСОБА_1 грошових коштів) залишено без змін.
Постанову Київського апеляційного суду від 25 травня 2023 року в частині компенсації АТ «Сенс Банк» за рахунок держави сплаченого за подачу апеляційної скарги судового збору скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в загальному розмірі 17 699,63 грн за розгляд справи в суді першої та апеляційної інстанцій. 
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь АТ «Сенс Банк» сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 4 144,71 грн. 
Поновлено виконання рішення Голосіївського районного суду м. Києва 
від 28 лютого 2023 року та постанови Київського апеляційного суду від 25 травня 2023 року в незміненій частині.
Щодо заяви про виправлення описок чи арифметичних помилок
У листопаді 2023 року АТ «Сенс Банк»направило до Верховного Суду заяву про виправлення описок чи арифметичних помилок, в якій зазначає, 
що частиною третьою статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору. При цьому апеляційна скарга була подана Банком в електронній формі, а саме через офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду (у зв`язку з відсутністю технічної можливості підсистеми «Електронний суд» приймати апеляційні скарги, що подаються до цього апеляційного суду), тому, відповідно, визначений в постанові Верховного Суду 
від 01 листопада 2023 року розрахунок судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 18 607,50 грн (12 405,00 х 150%), містить арифметичну помилку, яка полягає у неврахуванні в ньому понижуючого коефіцієнта 0,8.
Заявник просить внести до мотивувальної та резолютивної частин постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2023 року у справі №752/5869/22 виправлення щодо стягуваних сум судового збору з ОСОБА_1 на користь держави 
(13 978,13 грн) та на користь АТ «Сенс Банк» (4 405,21 грн).
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи заяви, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що заява про виправлення описок чи арифметичних помилок у постанові Верховного Суду 
від 01 листопада 2023 року задоволенню не підлягає з таких підстав.
Частиною першою статті 269 ЦПК України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити в рішенні допущені чи ухвалені описки чи арифметичні помилки.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.
Арифметичні помилки - це посилки, пов`язані з розрахунками, які були зроблені судом під час прийняття рішення. Такими помилками, зокрема, можуть бути невірний розрахунок суми позовних вимог, яка на думку суду, підлягає присудженню позивачу або невірний розрахунок розподілу судових витрат.
Отже, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не має права змінювати зміст судового рішення, а лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.
Верховний Суд звертає увагу, що апеляційна скарга була подана Банком в електронній формі, а саме, через офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду, а не через електронну форму з використанням системи «Електронний суд»
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 16 листопада 2022 року у справі 
№ 916/228/22 (провадження № 12-26гс22) зазначила, що Верховний Суд застосовує коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору в разі подання до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою 
статті 4 Закону України «Про судовий збір», в електронній формі. Особи, 
які після 04 жовтня 2021 року подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір».
Ураховуючи викладене, Верховний Суду відхиляє доводи заяви щодо застосування понижуючого коефіцієнта до апеляційної скарги, поданої Банком в електронній формі, а саме через офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду, так як застосування понижуючого коефіцієнта застосовується при подачі документів
в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», тому відсутні підстави для виправлення описки чи арифметичних помилок у постанові Верховного Суду від 01 листопада 2023 року. 
Щодо заяви про роз`яснення судового рішення
У листопаді 2023 року до Верховного Суду надійшла заява АТ «Сенс Банк» про роз`яснення постанови Верховного Суду від 01 листопада 2023 року, в якій заявник просив роз`яснити мотивувальну частину вказаної постанову Верховного Суду
в частині зазначення:
«Доводи АТ «Сенс Банк» про те, що довіреність позивачки на ім`я її представника для отримання депозитних коштів (а не для пред`явлення позову), яка нотаріально посвідчена в російській федерації, має певні недоліки, описки й посвідчена неналежною особою, є безпідставними. Таким доводам суди попередніх інстанцій дали належну правову оцінку, відхиливши їх, у тому числі, з вірним посиланням на положення статті 204 ЦК України про презумпцію правовірності правочину. 
Більше того, Верховний Суд зазначає, що навіть після пред'явлення позову 
ОСОБА_1 , який подано її представником - адвокатом Шигімагіним О. В. не на підставі довіреності, а на підставі ордеру, виданого Національною асоціацією адвокатів України (а. с. 14), що, по суті, є вимогою до банку, відповідач їй депозитні, успадковані кошти також не повернув, порушуючи свої зобов`язання.
Пред`явлення позову представником лише на підставі ордеру адвоката узгоджується з нормами ЦПК України, статтею 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також із судовою практикою (див.: постанову Великої Палати Верховного Суду від 05 грудня 2018 року у справі №9901/736/18 (провадження № 11-989 заі 18)».
Заява мотивована тим, що згідно положень Інструкцій Національного банку України, які є обов`язковими для всіх учасників банківських операцій, не передбачено можливості розпорядження будь-яким рахунком на підставі ордеру, виданого та поданого до банку адвокатом, тому постанова Верховного Суду є неоднозначною та незрозумілою, оскільки її буквальний зміст, на думку АТ «Сенс Банк», сприймається як висновок, що ордер (як і довіреність) - це не лише документ, який є підставою для подання позову адвокатом, а й документ, який є підставою для отримання адвокатом в банку коштів особи, інтереси якої адвокат представляє.
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи заяви, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що заява про роз`яснення постанови Верховного Суду від 01 листопада 2023 року задоволенню не підлягає з таких підстав.
Відповідно до положень частини першої статті 271 ЦПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця суд роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.
Згідно із положеннями частини третьої статті 271 ЦПК України суд розглядає заяву про роз`яснення судового рішення у порядку, в якому було ухвалено відповідне судове рішення, протягом десяти днів з дня її надходження. 
Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.
Із зазначеної норми процесуального права вбачається, що роз`ясненню підлягають не всі судові рішення, а лише ті, які підлягають виконанню, порядок здійснення яких визначено Законом України «Про виконавче провадження».
Колегія суддів зазначає, що системне тлумачення положень статті 271 ЦПК України дозволяє дійти висновку, що судове рішення може бути роз`яснено у разі, якщо без такого роз`яснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.
Тобто роз`яснення рішення суду - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.
Незрозумілим є рішення суду, в якому припускається декілька варіантів тлумачення. Таким чином, підставою для роз`яснення рішення суду є утруднення чи неможливість його виконання.
Отже, в ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз`яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз`ясненні рішення.
Заявник просить роз`яснити (а точніше надати правову консультацію) постанову Верховного Суду в мотивувальній частині та щодо питання, з яких підстав адвокат може отримати в банку кошти особи, інтереси якої адвокат представляє.
Зміст заяви АТ «Сенс Банк» про роз`яснення постанови Верховного Суду 
від 01 листопада 2023 року свідчить, що вона стосується роз`яснення мотивів вказаної постанови (правової консультації), а не його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. 
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне відмовити 
у задоволенні заяви АТ «Сенс Банк» про роз`яснення постанови Верховного Суду 
від 01 листопада 2023 року.
Щодо судових витрат 
Верховний Суд зазначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга 
статті 133 ЦПК України).
Судовий збір справляється, зокрема, за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством (абзац другий частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір»).
За подання юридичною особою або фізичною особою-підприємцем до суду заяви про роз`яснення судового рішення ставка судового збору становить 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 4 пункту 1 частини другої статті 4 вказаного Закону).
Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
Відповідно до частини третьої статті 4 Закону України «Про судовий збір» при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2023 року становить 2 684,00 грн (стаття 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік»).
Отже, за подання заяви про роз`яснення судового рішення заявник повинен сплатити судовий збір у сумі 1 073,60 грн до Державного бюджету України.
Керуючись статтею 260, 269, 271 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
У задоволенні заяви акціонерного товариства «Сенс Банк» про виправлення описок чи арифметичних помилок постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2023 року відмовити.
У задоволенні заяви акціонерного товариства «Сенс Банк» про роз`яснення постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01 листопада 2023 року відмовити.
Стягнути з акціонерного товариства «Сенс Банк» до Державного бюджету України судовий збір за подання заяви про роз`яснення рішення суду у сумі 1 073,60 грн (одна тисяча сімдесят три грн 60 коп.).
Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                                  Д. Д. Луспеник
Судді:                                                                                                             О. В. Білоконь
                                                                                                                             Б. І. Гулько
                        Г. В. Коломієць
                      Р. А. Лідовець