Ухвала 
 
6 листопада 2023 року
м. Київ
 
справа № 751/3856/21
провадження № 51-88кмп23
 
Перша судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду 
у складі:
 
головуючої                                       ОСОБА_1 ,
суддів                                                ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , 
ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , 
за участю:
секретаря судового засідання  ОСОБА_10 ,
прокурора                                        ОСОБА_11 ,
захисника                                        ОСОБА_12 (у режимі відеоконференції),
 
розглянула у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за касаційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_13 на ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 19 грудня 2022 року про повернення апеляційної скарги на ухвалу Новозаводського районного суду м. Чернігова від 6 грудня 2022 року, якою продовжено обраний щодо ОСОБА_13 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 2 лютого 2023 року.
 
Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини
Ухвалою Новозаводського районного суду м. Чернігова від 6 грудня 2022 року обвинуваченому ОСОБА_13 продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів до 2 лютого 2023 включно.
Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, обвинувачений ОСОБА_13 оскаржив її в апеляційному порядку.
Ухвалою Чернігівського апеляційного суду від 19 грудня 2022 року повернуто апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_13 на ухвалу Новозаводського районного суду м. Чернігова від 6 грудня 2022 рокуу зв`язку з тим, що апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження та особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку.
Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі ОСОБА_13 , посилаючись на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону, просить скасувати ухвалу суду апеляційної інстанції та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. Разом з тим указує, що ухвала суду апеляційної інстанції про повернення апеляційної скарги є необґрунтованою, оскільки судове рішення він отримав 12 грудня 2022 року і відповідно до положень ч. 3 ст. 395 КПК для нього з цього моменту обчислюється строк апеляційного оскарження, тому вважає, що ці строки ним не пропущено.
 
Позиції учасників судового провадження 
Від прокурора у кримінальному провадженні надійшли заперечення, у яких він просить касаційну скаргу залишитибез задоволення, а ухвалу суду апеляційної інстанції - без змін. Зазначає, крім іншого, що в цьому кримінальному провадженні 6 лютого 2023 року ухвалено обвинувальний вирок, яким обвинуваченому продовжено строки тримання під вартою до набрання вироком законної сили.
 
У судовому засіданні: 
- прокурор заперечила щодо задоволення касаційної скарги.
- захисник підтримав вимоги касаційної скарги.
 
Мотиви Суду
Колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду заслухала доповідь судді, доводи прокурора та захисника, перевірила матеріали провадження та викладені в касаційній скарзі доводи, та дійшла висновку про необхідність передачі цього провадження на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду.
Відповідно до частини 1 статті 36 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) Верховний Суд забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. 
Частиною 2 ст. 434-1 КПК передбачено, що суд, який розглядає кримінальне провадження в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає таке кримінальне провадження на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи іншої об`єднаної палати.
У Касаційному кримінальному суді Верховного Суду існує різна практика застосовування норм КПК за обставин, коли касаційний суд констатує істотне порушення апеляційним судом вимог КПК у випадку безпідставної відмови у відкритті провадження (повернення апеляційної скарги) на рішення щодо обрання (продовження) запобіжного заходу у разі, якщо при скасуванні цього рішення відсутня подальша процесуальна перспектива.
Так, у провадженні щодо ОСОБА_14 у постанові Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 20 квітня 2023 року (справа № 389/525/19, провадження № 51-2451км20) колегія суддів дійшла висновку про недотримання суддею суду апеляційної інстанції приписів пункту 1-1 ч. 2 та ч. 3 ст. 395 КПК, визнала таке порушення істотним, проте касаційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_14 залишила без задоволення, а ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 17 жовтня 2022 року - без зміни. 
Таке своє рішення колегія суддів у кримінальному проваджені щодо ОСОБА_14 мотивувала тим, що хоча оскаржувану ухвалу апеляційного суду і було постановлено з порушенням вимог кримінального процесуального закону, її скасування з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції не зможе забезпечити відновлення прав та інтересів обвинуваченого, адже предметом апеляційного оскарження є рішення місцевого суду, термін дії якого сплинув і яке на даний час не має правового значення. Відтак розгляд вказаної апеляційної скарги судом апеляційної інстанції не зможе забезпечити виконання завдань кримінального провадження, визначених кримінальним процесуальним законом.
Подібний підхід висловлено у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_15 (постанова Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 27 вересня 2018 року (справа № 204/3264/17, провадження № 51-710 км 17)), в якому колегія суддів у мотивувальній частині постанови дійшла висновку, що на стадії прийняття апеляційної скарги суддя апеляційного суду допустив порушення вимог кримінального процесуального закону, яке є істотним, оскільки перешкодило судді ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, що відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК України є підставою для його скасування. 
Вирішуючи питання щодо подальшого руху у цій справі після скасування оскаржуваної ухвали, колегія суддів Другої судової палати зазначила, що призначення нового розгляду у суді апеляційної інстанції є процесуально недоцільним та констатувала, що саме по собі скасування оскаржуваної ухвали судді апеляційного суду касаційним судом забезпечить, наскільки це можливо, відновлення порушених під час апеляційного оскарження судового рішення прав та інтересів засудженого і в такий спосіб забезпечить виконання визначених кримінальним процесуальним законом завдань кримінального провадження.
Разом з тим у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_16 (постанова Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 6 квітня 2021 року (справа № 405/1328/20, провадження № 51- 2855 км 20)) колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційний суд необґрунтовано відмовив у відкритті провадження за апеляційною скаргою захиснику ОСОБА_17 в інтересах ОСОБА_16 , чим допустив таке порушення вимог кримінального процесуального закону, яке відповідно до ч. 1 ст. 412 КПК є істотним, та скасував ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 02 червня 2020 року про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_17 на ухвалу Ленінського районного суду м. Кіровограда від 27 травня 2020 року, якою обвинуваченому ОСОБА_16 продовжено строк тримання під вартою на шістдесят днів, з призначенням нового розгляд у суді апеляційної інстанції.
Аналогічне рішення було прийняте у складі Другої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 30 березня 2023 року (справа № 487/1428/21, провадження № 51-2029км21).
Таким чином, наведена практика свідчить про різний підхід у суді касаційної інстанції за результатами розгляду ним касаційних скарг на ухвали апеляційного суду, предметом оскарження в яких були ухвали слідчих суддів про тримання під вартою, строк дії яких сплив, оскільки одні колегії у постанові суду касаційної інстанції констатують порушення апеляційним судом положень КПК, проте через відсутність процесуальної перспективи (тримання особи під вартою на підставі вироку, який набрав законної сили або нової ухвали слідчого судді тощо) не направляють справу на новий апеляційний розгляд, а інші - скеровують справу на новий апеляційний розгляд.
Колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду позбавлена можливості ухвалити остаточне рішення у цьому провадженні, оскільки воно призведе до незгоди із одним із рішень, які ухвалені у подібних правовідносинах колегіями суддів Другої судової палати ККС. 
З урахуванням вищенаведеного Палата вважає, що з метою формування єдиного правозастосовного підходу до означеного питання кримінальне провадження щодо ОСОБА_13 потрібно передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду на підставі частини 2 статті 434-1 КПК.
Керуючись статтями 434-1, 434-2, 441 КПК, Перша судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду
 
постановила:
Кримінальне провадження за касаційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_13 на ухвалу Чернігівського апеляційного суду від 19 грудня 2022 року про повернення апеляційної скарги на ухвалу Новозаводського районного суду м. Чернігова від 6 грудня 2022 року щодоОСОБА_13 передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.
 
СУДДІ: 

 
ОСОБА_1                     ОСОБА_2                           ОСОБА_3 

 
 
ОСОБА_4                      ОСОБА_5                              ОСОБА_6 

 
 
ОСОБА_7                               ОСОБА_8                           ОСОБА_9