УХВАЛА
 
14 грудня 2023 року
м. Київ
справа № 369/13383/21
провадження № 61-16674ск23
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Червинської М. Є. (суддя-доповідач), Коротенка Є. В., 
Коротуна В. М.,
розглянувши касаційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року, додаткове рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 травня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року в справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» до ОСОБА_1 про стягнення понесених витрат по оплаті комунальних послуг,
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2021 року ОСББ «Брест-Литовське» звернулося до суду з вищевказаним позовом, в якому просило суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість по оплаті обов`язкових внесків на відшкодування витрат на управління будинком за період з 01 січня 2019 року до 31 грудня 2019 року в загальномурозмірі 5 749,48 грн.
Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року в позові ОСББ «Брест-Литовське» відмолено.
Додатковим рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 травня 2023 року вирішено питання розподілу судових витрат.
Постановою Київського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року апеляційні скарги ОСББ «Брест-Литовське» залишено без задоволення.
Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року та додаткове рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 травня 2023 року залишено без змін.
У листопаді 2023 року ОСББ «Брест-Литовське» звернулося до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року, додаткове рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 травня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року.
Відповідно до частини третьої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України провадження у цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Вивчивши касаційну скаргу та додані до неї матеріали, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.
Згідно зі статтею 129 Конституції України та статтями 2, 17 ЦПК України  однією з основних засад цивільного судочинства є забезпечення апеляційного перегляду справи та у визначених законом випадках - 
на касаційне оскарження судового рішення.
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень 
та застосування практики Європейського суду з прав людини»), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути суворішими, ніж для звичайної заяви. 
Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, як суду права, процесуальні процедури у суді касаційної інстанції можуть бути більш формальними, враховуючи те, що провадження здійснюється судом після розгляду справи судом першої інстанції, а потім судом апеляційної інстанції.
Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 389 ЦПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Верховним Судом враховано, що рішенням Конституційного Суду України                            від 22 листопада 2023 року № 10-р(ІІ)/2023 у справі щодо гарантування права                    на судовий захист у малозначних спорах: визнано таким, що відповідає Конституції України (є конституційним) пункт 2 частини третьої статті 389 ЦПК України; визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними) пункти 1, 5 частини шостої статті 19 ЦПК України.
Прожитковий мінімум для працездатних осіб вираховується станом 
на 01 січня календарного року, в якому подається скарга (частина дев`ята статті 19 ЦПК України).
Ціна позову визначається у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, чи оспорюваною сумою за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку (пункт 1 частини першої статті 176 ЦПК України).
Предметом касаційного оскарження є судові рішення, ухвалені у справі про стягнення боргу в загальному розмірі 5 749,48 грн.
Отже, справа № 369/13383/21 не є справою з ціною позову, що перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 
(2 684,00 грн х 250 = 671 000,00 грн). 
Касаційна скарга заявника та додані до неї матеріали не містять посилань на випадки передбачені пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України, за наявності яких судові рішення в справі з ціною позову, що не перевищує двохсот п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, підлягають касаційному оскарженню.
Верховним Судом досліджено та взято до уваги: ціну позову, предмет позову, складність справи та значення справи для сторін і суспільства й також не встановлено випадків, передбачених пунктом 2 частини третьої статті 389 ЦПК України.
Зазначення у постанові Київського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року про можливість оскарження цієї постанови в касаційному порядку не є підставою для перегляду справи судом касаційної інстанції, оскільки ціна позову в цій справі не перевищує двісті п`ятдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до вимог пункту 1 частини другої статті 394 ЦПК України суд відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
З урахуванням наведеного, оскільки заявником подано касаційну скаргу на судові рішення, які не підлягають касаційному оскарженню, колегія суддів дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження.
Керуючись статтею 129 Конституції України, пунктом 2 частини третьої статті 389, частиною першою, пунктом 1 частини другої статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06 квітня 2023 року, додаткове рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 17 травня 2023 року та постанову Київського апеляційного суду від 19 жовтня 2023 року в справі за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Брест-Литовське» до ОСОБА_1 про стягнення понесених витрат по оплаті комунальних послуг.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає. 
Судді:	М. Є. Червинська  Є. В. Коротенко В. М. Коротун