ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
01010,  м. Київ,  вул. Князів Острозьких, 8, корп. 30, тел/факс 254-21-99, e-mail: inbox@6aa.court.gov.ua

Головуючий суддя у першій інстанції Патратій О.В.
                                                                                                      Суддя-доповідач: Епель О.В.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 жовтня 2023 року                                                                                      Справа № 640/6767/20
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі: 
Головуючого судді          Епель О.В., 
суддів:                                    Карпушової О.В., Мєзєнцева Є.І.,
за участю секретаря           Горегляд Д.В.,
розглянувши в порядку письмового провадження в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 листопада 2020 року у справі 

за позовом           ОСОБА_1 
                              
до                     Рахункової палати України

про                     визнання протиправним та скасування наказу, 

В С Т А Н О В И В :

          Історія справи.
1. ОСОБА_1 (далі - Позивачка) звернулася до суду з адміністративним позовом до Рахункової палати (далі - Відповідач), в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ № 90-к від 05.03.2020 «Про застосування дисциплінарного стягнення».
В обґрунтування заявлених позовних вимог Позивачка зазначила, що оскаржуваний наказ був прийнятий Відповідачем з грубим порушенням Конституції України, Законів України «Про державну службу» та «Про Рахункову палату», Регламенту Рахункової палати та з порушенням її права на проходження державної служби. 
          При цьому Позивачка зазначила, що спірним наказом на неї накладено дисциплінарне стягнення за невиконання доручення в.о.  директора Департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції Щасного Е.В. від 24.10.2019 №08-33/280, але не її переконання, зі змісту цього наказу та/або доручення не зрозуміло, які саме обов`язки вона не виконала, перебуваючи на посаді начальниці відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності. 
          Також, Позивачка стверджувала, що Відповідач під час прийняття оскаржуваного нею наказу не врахував, що заступником Департаменту - начальником відділу контролю у сфері юстиції та запобігання корупції видавалися доручення з перевищенням службових повноважень, установлених п. 5.2.2 - 5.2.6 Положення про Департамент контролю у сфері юстиції та запобігання корупції.
          Крім того Позивачка посилалась на те, що вищевказане доручення Щасного Е.В. від 24.10.2019 в подальшому було скасовано дорученням члена Рахункової палати Дідик А.М. від 20.01.2020 №  0833/5.
          2. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 листопада 2020 року у задоволенні адміністративного позову відмовлено повністю.
          Ухвалюючи таке рішення, суд виходив з того, що оскаржуваний наказ є правомірним, обґрунтованим і таким, що прийнятий із додержанням вимог чинного законодавства.
          Разом з тим суд зауважив, що навіть у разі виникнення у Позивачки, як державного службовця, сумніву щодо законності виданого Щасним Е.В. доручення від 24.10.2019, відповідно до ч. 6 ст. 9 Закону № 889-VIII, вона все одно була зобов`язана його виконати.
          При цьому суд зазначив, що Дисциплінарною комісією вжито належних заходів для з`ясування ступеню вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку Позивачкою і що подання Дисциплінарної комісії було сформовано з урахуванням гарантій прав позивача під час застосування дисциплінарного стягнення, передбачених статтею 74 Закону № 889-VIII та виключно після ознайомлення позивача з матеріалами дисциплінарного провадження.
          Водночас суд відхилив доводи Позивачки про те, що доручення Щасного Е.В. від 24.10.2019 в подальшому було скасовано дорученням члена рахункової палати Дідик А.М. від 20.01.2020 № 0833/5, оскільки матеріали дисциплінарної справи не містять вказаного доручення ОСОБА_3 , надана Позивачкою копія такого доручення ОСОБА_3 не містить доказів його реєстрації в апараті Рахункової палати та/або в будь-якому з департаментів і законодавством взагалі не передбачено повноважень члена Рахункової палати скасовувати розпорядження керівників чи заступників керівників департаменту.
          3. Не погоджуючись з таким рішенням суду, Позивачка подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та задовольнити позов повністю, наводячи доводи, аналогічні тим, що викладені в її позові, зазначаючи, що заступник директора департаменту - начальник відділу Щасний Е.В. не мав повноважень видавати спірне доручення без погодження з членом Рахункової палати, що на її думку не було досліджено судом першої інстанції, що член Рахункової палати ОСОБА_3 мав право скасувати таке доручення реалізуючи надані йому контрольні повноваження.
          Разом з тим Апелянтка вказує, що спеціальним законодавством, яким врегульовано діяльність Рахункової палати, чітко визначено її обов`язок відмовитися від виконання будь-яких наказів, розпоряджень або вказівок, що суперечать закону, а тому, на її переконання, не виконуючи доручення Щасного Е.В. , вона діяла, згідно з вимонами Конституції України та Закону України «Про Рахункову палату».
          Крім того Апелянтка зазначає, що службова записка про порушення відносно неї дисциплінарного провадження подана Щасним Е.В. також з перевищенням наданих йому повноважень, оскільки так само мала бути погоджена з членом Рахункової палати, і що наказ про її звільнення також прийнятий без урахуванням позиції члена Рахункової палати.
          З цих та інших підстав Апелянтка вважає, що рішення суду першої інстанції прийнято за неповно та неправильно встановлених обставин справи, з порушенням норм матеріального і процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи в цілому.
4. Відповідачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити таку скаргу без задоволення, а рішення суду - без змін, наполягаючи на необґрунтованості доводів Апелянта та правильності висновків суду першої інстанції.
          5. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 11 травня 2021 року апеляційну скаргу ОСОБА_4 було задоволено, рішення суду першої інстанції - скасовано, позов - задоволено повністю.
           6. Не погодившись з таким рішенням апеляційного суду, Відповідач подав касаційну скаргу.
          7. Постановою Верховного Суду від 26 липня 2023 року постанову суду апеляційної інстанції скасовано та направлено справу на новий розгляд до Шостого апеляційного адміністративного суду.
          Ухвалюючи таку постанову, ВС виходив з того, що висновки апеляційного суду ґрунтуються на припущеннях та зроблені без повного з`ясування обставин, що мають суттєве значення для вирішення справи.
          При цьому Верховний Суд зазначив, що суд апеляційної інстанції не дослідив питання щодо наявності у члена Рахункової палати права скасовувати доручення безпосереднього керівника державного службовця шляхом прийняття такого доручення.
          Разом з тим ВС вказав, що суд апеляційної інстанції не перевірив обставини щодо реєстрації доручення ОСОБА_3 та обставини щодо обізнаності Відповідача про його існування.
          8. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 07.08.2023 справу прийнято до провадження колегії суддів, визначеної, відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, та призначено до судового розгляду.
          9. 15.08.2023 від Позивачки надійшли додаткові докази у справі, а саме висновок експертів за результатами проведення психологічного дослідження від 18.05.2023 та акт здачі-приймання такого висновку.
10. Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 05.09.2023 витребувано додаткові докази у справі.
11. 25.09.2023 від Відповідача надійшли додаткові докази у справі.
12. 26.09.2023 ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду, постановленою в судовому засіданні, у Відповідача витребувано додаткові докази у справі.
           13. 09.10.2023 від Відповідача надійшли додаткові докази у справі та клопотання про здійснення подальшого розгляду справи в порядку письмового провадження.
           14. Відповідно до частини першої статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
15. Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи,  колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - без змін з наступних підстав.
16. Обставини справи, установлені судом першої інстанції.
Як встановлено судом першої інстанції та вбачається з матеріалів справи, 
ОСОБА_1 станом на час виникнення спірних правовідносин займала посаду начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності Департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції Рахункової палати.
З 01.08.2018 посада директора департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції є вакантною, відповідно до довідки заступника начальника управління - начальника відділу добору та розстановки кадрів управління з питань персоналу ОСОБА_5 від 28.02.2020 № 15/146/1.
Станом на 24.10.2019 обов`язки директора департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції виконував заступник директора департаменту - начальник відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції Департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції Щасний Е.В. , який був безпосереднім керівником ОСОБА_1 , яка займає посаду начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності цього ж департаменту.
Дорученням в.о. директора департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції Щасного Е.В. від 24.10.2019 № 08-33/280 начальнику відділу у сфері антимонопольної діяльності ОСОБА_1 було доручено:
- терміново надати письмові пояснення щодо причин невиконання усного доручення Щасного Е.В . Строк виконання - до 14:00 год. 25.10.2019;
- доповісти Щасному Е.В. про стан виконання планових завдань Рахункової палати на 2019 рік, зокрема: аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Міністерству молоді та спорту України на фінансову підтримку громадських організацій фізкультурно-спортивного спрямування; аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Національному агентству з питань запобігання корупції на керівництво та управління у сфері запобігання корупції і на фінансування статутної діяльності політичних партій. Строк виконання - до 14:00 год. 25.10.2019. Разом із доповіддю надати копії програм цих аудитів та доручень про їх проведення.
Заступником директора департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції - начальника відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції Щасного Е.В. було направлено до Управління запобігання та виявлення корупції службові записки щодо системного невиконання розпоряджень безпосереднього керівника, посадових обов`язків, порушення вимог присяги державного службовця та правил етичної поведінки державного службовця зі сторони начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції ОСОБА_1 . 
Після опрацювання вказаних службових записок Щасного Е.В . Управлінням запобігання та виявлення корупції службовою запискою повідомлено секретаря Рахункової палати - керівника апарату ОСОБА_6 про необхідність розпочати дисциплінарне провадження стосовно позивача.
Наказом секретаря Рахункової палати - керівника апарату ОСОБА_6 від 01.11.2019 № 321-к «Про порушення дисциплінарного провадження» на підставі службових записок Департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції від 23.10.2019 № 08-33/274, від 25.10.2019 № 08-33/282 і службової записки Управління запобігання та виявлення корупції від 28.10.2019 № 20-02/97 вирішено порушити дисциплінарне провадження стосовно Позивачки та доручено Дисциплінарній комісії з розгляду дисциплінарних справ здійснити дисциплінарне провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості дисциплінарного проступку.
З метою повного та всебічного з`ясування обставин Дисциплінарного провадження Голова дисциплінарної комісії ОСОБА_7 листом від 12.11.2019 №  15-75/19ДК запропоновав ОСОБА_1 , з-поміж іншого, надати письмові пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження (вчинення дисциплінарного проступку).
Відповідні пояснення Позивачкою надані не були.
Листом від 26.12.2019 № 15-75/19 Дисциплінарна комісія повторно запропонувала ОСОБА_1 надати письмові пояснення.
У поданні від 02.03.2020 Дисциплінарної комісії за результатами розгляду дисциплінарної справи від 01.11.2019 № 11 зазначено, зокрема, що під час здійснення дисциплінарного провадження задоволено заяву Позивачки про ознайомлення з матеріалами справи від 29.11.2019, отримано письмові пояснення від 13.01.2020 № 08-33/1 та усні пояснення на засіданні комісії від 02.03.2020.
За висновками Комісії пояснення, надані Позивачкою, не спростовували, а навпаки - підтвердили факт наявності в її діях дисциплінарного проступку.
У поданні дисциплінарної комісії також було зазначено, що відповідно до наказу секретаря Рахункової палати - керівника апарату від 01.11.2019 № 321-к «Про порушення дисциплінарного провадження» дисципліною комісією здійснено дисциплінарне провадження стосовно державного службовця категорії «Б» ОСОБА_1 - начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції. Комісія об`єктивно та всебічно вивчила обставини дисциплінарної справи і встановила наявність в діях Позивачки дисциплінарного проступку: факт невиконання доручення заступника директора - начальника відділу Щасного Е.В. , яке було надано ним у письмовому вигляді.
Подання дисциплінарної комісії сформовано з урахуванням гарантій прав Позивачки під час застосування дисциплінарного стягнення, передбачених статтею 74 Закону № 889-VIII, та виключно після ознайомлення ОСОБА_1 із матеріалами дисциплінарного провадження.
Крім того, Комісією було встановлено (станом на дату видання доручення Щасним Е.В. від 24.10.2019 № 08-33/280), як про таке зазначено в її поданні, наявність наступних доручень члена Рахункової палати ОСОБА_3 від 04.04.2019 № 08-207, від 06.06.2019 № 08-319, від 25.07.2019 № 08-426, від 16.09.2019 № 08-534 щодо здійснення контрольних заходів аудиту ефективності. Відповідно до доручення члена Рахункової палати ОСОБА_3 керівником контрольних заходів було визначено ОСОБА_1 .
Наказом Рахункової палати від 05.03.2020 № 90-к «Про застосування дисциплінарного стягнення» застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді зауваження до ОСОБА_1 , державного службовця, яка займає посаду державної служби категорії «Б», начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції, за вчинення нею дисциплінарного проступку, а саме за невиконання абзацу третього пункту 1, пункту 5 доручення заступника директора департаменту - начальника відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції Щасного Е.В. від 24 жовтня 2019 року №   08-33/280 (пункт 5 частини другої статті 65 Закону №  889-VIII).
Зазначений наказ від 05.03.2020 № 90-к прийнятий Рахунковою палатою, відповідно до пункт 5 частини другої статті 65, статей 66, 68 та 77 Закону № 889-VIII, враховуючи подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Рахункової палати за результатами розгляду дисциплінарної справи від 01.11.2019 № 11, яким встановлено факт невиконання ОСОБА_1 доручення керівника, виданого в межах його повноважень, а саме невиконання абзацу третього пункту 1, пункту 5 доручення заступника директора департаменту - начальника відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції Щасного Е.В. від 24.10.2019 № 08-33/280 щодо надання у строк до 14:00 год 25.10.2019 інформації про стан виконання планових завдань Рахункової палати на 2019 рік, а саме аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Міністерству молоді та спорту України на фінансову підтримку громадських організацій фізкультурно-спортивного спрямування та аудиту ефективності використання коштів державного бюджету, виділених Національному агентству з питань запобігання корупції на керівництво та управління у сфері запобігання корупції і на фінансування статутної діяльності політичних партій (із наданням копії програм зазначених аудитів та доручень на їх проведення), чим порушила пункт 8 частини першої статті 8 Закону № 889-VIII, тим самим вчинила дисциплінарний проступок - невиконання доручення заступника директора департаменту - начальника відділу аудиту у сфері юстиції та запобігання корупції Щасного Е.В .
17. Позивачка, вважаючи протиправним вищевказаний наказ про притягнення її до дисциплінарної відповідальності, звернулася до суду з цим позовом.
18. Нормативно-правове обґрунтування.
Спірні правовідносини врегульовані Конституцією України, Законами України «Про рахункову палату» від 02.07.2015 № 576-VIII (далі - Закон № 576-VIII), «Про державну службу» від 10.12.2015 № 889-VIII (далі - Закон № 889-VIII), Положенням про департамент контролю у сфері юстиції та запобігання корупції, затвердженим наказом Секретаря Рахункової палати - керівника апарату від 03.12.2018 № 103 (далі - Положення № 103), Типовим положенням про департамент, затвердженим рішенням Рахункової палати від 01.11.2018 № 28-1 (далі - Типове положення), Посадовою інструкцією начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції, затвердженою секретарем Рахункової палати - керівником апарату Ходаковським В.В. 28.12.2018 (далі - Посадова інструкція), Регламентом Рахункової палати, затвердженим рішенням Рахункової палати від 28.08.2018 №  22-7 (далі - Регламент).
Так, відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Законом, який регулює відносини, що виникають у зв`язку із вступом, проходженням та припиненням державної служби, є Закон № 889-VIII. Цим Законом визначено принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях.
Приписами частини третьої статті 32 Закону № 576-VIII передбачено, що члени Рахункової палати та посадові особи апарату Рахункової палати за свої протиправні дії чи бездіяльність несуть дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність.
Засади дисциплінарної відповідальності державних службовців регламентовані главою 2 розділу VIII Закону № 889-VIII.
У ст. 8 Закону № 889-VIII визначені основні обов`язки державного службовця, зокрема, відповідно до пункту 8 частини першої цієї статті державний службовець зобов`язаний виконувати рішення державних органів, накази (розпорядження), доручення керівників, надані на підставі та у межах повноважень, передбачених Конституцією та законами України.
Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону № 889-VIII державний службовець під час виконання посадових обов`язків діє у межах повноважень, визначених законом, і підпорядковується своєму безпосередньому керівнику або особі, яка виконує його обов`язки, чи особі, визначеній у контракті про проходження державної служби (у разі укладення). 
Державний службовець зобов`язаний виконувати накази (розпорядження), доручення керівника, видані в межах його повноважень, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті. 
Під час виконання своїх обов`язків державний службовець не зобов`язаний виконувати доручення працівників патронатної служби.
Наказ (розпорядження), доручення має містити конкретне завдання, інформацію про його предмет, мету, строк виконання та особу, відповідальну за виконання. Наказ (розпорядження) має бути письмовим, а доручення може бути письмовим або усним (частина третя статті 9 Закону № 889-VIII).
Частиною шостою статті 9 Закону № 889-VIII визначено, що державний службовець у разі виникнення у нього сумніву щодо законності виданого керівником наказу (розпорядження), доручення повинен вимагати його письмового підтвердження, після отримання якого зобов`язаний виконати такий наказ (розпорядження), доручення. 
Одночасно з виконанням такого наказу (розпорядження), доручення державний службовець зобов`язаний у письмовій формі повідомити про нього керівника вищого рівня або орган вищого рівня. У такому разі державний службовець звільняється від відповідальності за виконання зазначеного наказу (розпорядження), доручення, якщо його буде визнано незаконним у встановленому законом порядку, крім випадків виконання явно злочинного наказу (розпорядження), доручення.
Якщо державний службовець виконав наказ (розпорядження), доручення, визнані у встановленому законом порядку незаконними, і не вчинив дій, зазначених у частині шостій цієї статті, він несе відповідальність за своє діяння відповідно до закону. Керівник у разі отримання вимоги державного службовця про надання письмового підтвердження наказу (розпорядження), доручення зобов`язаний письмово підтвердити або скасувати відповідний наказ (розпорядження), доручення в одноденний строк. У разі неотримання письмового підтвердження у зазначений строк наказ (розпорядження), доручення вважається скасованим (частини сьома, восьма статті 9 Закону № 889-VIII).
Частиною першою статті 65 Закону № 889-VIII передбачено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно з пунктом 5 частини другої статті 65 Закону № 889-VIII дисциплінарним проступком є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень.
Приписами частини першої статті 66 Закону № 889-VIII закріплено, що до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Дисциплінарні стягнення накладаються (застосовуються) на державних службовців, які займають посади державної служби категорій «Б» і «В»: зауваження - суб`єктом призначення; інші види дисциплінарних стягнень - суб`єктом призначення за поданням дисциплінарної комісії (пункт 2 частини другої статті 68 Закону № 889-VIII).
Згідно з частиною першою, десятою та одинадцятою статті 69 Закону №  889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ. 
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення. Суб`єкт призначення протягом 10-ти календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку.
Згідно з пунктом 5.1 Типового положення і пунктом 5.1 Положення № 103, департамент очолює директор, а у разі відсутності директора департаменту його обов`язки виконує заступник директора департаменту - начальник відділу.
Відповідно до пункту 26.2 Регламенту члени Рахункової палати для виконання покладених на них повноважень та з метою забезпечення здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) надають доручення департаменту (департаментам) та/або територіальному підрозділу (підрозділам), які згідно із затвердженим функціональним розподілом здійснюють заходи державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), за напрямом діяльності члена Рахункової палати.
Пунктом 5 Типового положення встановлено, що Департамент очолює директор департаменту, який призначається на посаду державної служби (категорія «Б») та звільняється з посади Секретарем Рахункової палати - керівником апарату у порядку, визначеному законодавством про державну служби. У разі відсутності директора Департаменту його обов`язки виконує заступник директора Департаменту - начальник відділу.
Аналогічні вимоги містяться і у пункті 5 Положення № 103.
Пунктом 5.2.2 Типового положення визначено, що директор департаменту організовує, забезпечує та контролює виконання доручень членів Рахункової палати щодо організації та здійснення контрольних заходів, також секретаря Рахункової палати - керівника апарату.
Пунктом 5.2.6 Положення № 103 установлено, що директор департаменту інформує члена Рахункової палати про стан проведення контрольних заходів, які здійснюються працівниками департаменту.
Пунктом 1.2 Посадової інструкції начальника відділу аудиту у сфері антимонопольної діяльності департаменту контролю у сфері юстиції та запобігання корупції у встановлено, що начальник відділу безпосередньо підпорядкований директору департаменту.
Згідно з п. 26.5 глави 26 Регламенту, доручення члена Рахункової палати відповідному департаменту (департаментам) та/або територіальному підрозділу (підрозділам), надане для виконання покладених на члена Рахункової палати повноважень та з метою здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту), підлягає обов`язковій реєстрації в структурному підрозділі, який забезпечує здійснення документообігу в Рахунковій палаті. 
Зазначений структурний підрозділ забезпечує невідкладне доведення його до відома департаменту (департаментів) та/або територіального підрозділу (підрозділів) для виконання, а також Секретаря Рахункової палати - керівника апарату.
У статті 23 Закону № 576-VIII передбачено, що член Рахункової палати забезпечує здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) відповідно до рішення Рахункової палати. Для виконання своїх повноважень член Рахункової палати надає доручення відповідному департаменту (департаментам) та/або територіальному підрозділу (підрозділам).
Член Рахункової палати несе персональну відповідальність за результати своєї роботи.
У разі забезпечення здійснення заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) двома або більше членами Рахункової палати, вони несуть спільну відповідальність за результати їхньої роботи.
Член Рахункової палати:
1) готує пропозиції щодо планування заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) за закріпленими напрямами;
2) координує з іншими членами Рахункової палати роботу щодо здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту);
3) створює для здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) контрольні групи, призначає керівників таких груп або очолює такі групи, залучаючи у разі необхідності працівників різних департаментів;
4) координує роботу контрольних груп щодо здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту);
5) підписує звіти за результатами здійснення заходів державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) і представляє звіти на засіданні Рахункової палати;
6) за рішенням Рахункової палати представляє її у відносинах з іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання в Україні та за кордоном;
7) подає Секретарю Рахункової палати пропозиції щодо призначення на посади та звільнення з посад своїх радників;
8) має право вимагати у межах своїх повноважень невідкладного прийому міністрами, іншими керівниками державних органів, керівниками органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування, громадських об`єднань, підприємств, установ, організацій незалежно від підпорядкування, виду діяльності та форми власності, їх посадовими та службовими особами;
9) може бути присутнім у встановленому порядку на засіданнях Верховної Ради України, її органів, Кабінету Міністрів України, інших державних органів та брати участь в обговоренні питань, що стосуються компетенції Рахункової палати.
Член Рахункової палати може бути присутнім на засіданнях Верховної Ради України, її органів та виступати з питань, що стосуються компетенції Рахункової палати, за дорученням Голови Рахункової палати.
Висновки суду апеляційної інстанції.
19. Системний аналіз викладених правових норм надає підстави стверджувати, що законодавством регламентовано обов`язок державних службовців виконувати доручення їх безпосередніх керівників, якщо такі доручення видані в межах повноважень останніх.
20. Разом з тим законодавець визначив алгоритм дій державного службовця в разі виникнення в нього сумнівів щодо законності наказу керівника. Такий алгоритм передбачає, зокрема звернення державного службовця до керівника. Який видав доручення, з вимогою надати відповідне письмове підтвердження та повідомлення державним службовцем у письмовій формі про наявність такого доручення керівника вищого рівня або орган вищого рівня.
Водночас, учинення вказаних дій є передумовою для наступного звільнення державного службовця від відповідальності за виконання незаконного доручення, але при цьому не звільняє його від обов`язку виконати такий наказ. 
Саме означений механізм регламентовано спеціальною нормою статті 9 Закону № 889-VIII.
21. Перевіряючи доводи апеляційної скарги та усуваючи на виконання висновків Верховного Суду в цій справі неповноту з`ясування судами відповідних обставин, колегія суддів установила, що станом на час виникнення спірних правовідносин Щасний Е.В. був безпосереднім керівником Позивачки, а отже вона була зобов`язана виконувати видані ним доручення. 
Втім, як убачається з матеріалів справи, Позивачка доручення Щасного Е.В. від 24.10.2019 не виконала та маючи сумніви щодо законності такого доручення (як вона про це стверджує), дій, передбачених ст. 9 Закону №  889-VIII, не вчинила.
Така поведінка ОСОБА_1 є достатньою підставою для висновку про вчинення нею, як державним службовцем, дисциплінарного проступку.
22. Разом з тим, перевіряючи доводи Апелянтки, судова колегія звертає увагу на те, що ані до суду першої інстанції, ані під час апеляційного провадження Позивачкою не було надано доказів визнання вказаного доручення незаконним у порядку, передбаченому законодавством, зокрема з підстав видання Щасним Е.В. такого доручення поза межами своїх повноважень та/або за відсутності погодження з членом Рахункової палати.
Доводи Апелянтки про те, що спеціальним законодавством, яким врегульовано діяльність Рахункової палати, чітко визначено її обов`язок відмовитися від виконання будь-яких наказів, розпоряджень або вказівок, що суперечать закону, а тому, на її переконання, не виконуючи доручення Щасного Е.В. , вона діяла, згідно з вимогами Конституції України та Закону України «Про Рахункову палату», судова колегія відхиляє з підстав, наведених вище.
Водночас суд апеляційної інстанції ще раз наголошує, що Апелянткою не надано жодних доказів визнання незаконним означеного вище доручення Щасного Е.В. та/або, принаймні, його оскарження нею, відповідно до законодавства.
23. Доводи Апелянтки про те, що спірне доручення Щасного Е.В. було скасовано дорученням члена Рахункової палати Дідика А.М. від 20.01.2020 №  0833/5, судова колегія відхиляє, оскільки жодною нормою законодавства, зокрема ст.ст. 8, 23 Закону № 576-VIII, Регламентом та/або відповідними підзаконними нормативно правовими актами, не передбачено повноважень члена Рахункової палати скасувати доручення керівника, заступника керівника Департаменту, безпосереднього керівника державного службовця апарату Рахункової палати.
У контексті аналізу таких доводів апеляційної скарги судова колегія зазначає, що законодавчі приписи, на які посилається Позивачка та член Рахункової палати Дідик А.М. у своїх письмових поясненнях, передбачає повноваження члена Рахункової палати надавати доручення департаменту та координувати роботу контрольних груп, а не скасовувати доручення керівника, заступника керівника Департаменту, безпосереднього керівника державного службовця апарату Рахункової палати.
Крім того, витребувавши до дослідивши витяги за відповідні дати із журналів реєстрації доручень членів Рахункової палати, реєстрації доручень на виконання заходу державного зовнішнього фінансового контролю (аудиту) /т.2 а.с.227-230, т.3 а.с.10-16/, судова колегія встановила, що доручення члена Рахункової палати Дідика А.М., яким апелює Позивачка, не було зареєстровано в порядку, визначеному законодавством. Зворотного стороною Позивачки не доведено.
Водночас судова колегія зазначає, що покладений на відповідача обов`язок доказування, регламентований частиною другою статті 77 КАС України, не є абсолютним і позивач, відповідно до частини першої цієї ж норми, також повинен довести ті обставини, на яких ґрунтуються його вимоги і заперечення.
Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, колегія суддів вважає, що доручення члена Рахункової палати Дідика А.М. від 20.01.2020 № 0833/5 щодо скасування доручення Щасного Е.В. від 24.10.2019 жодним чином не спростовує факт невиконання Позивачкою покладених на неї, як державного службовця, обов`язків та факт вчинення нею дисциплінарного проступку, за який її притягнуто до відповідальності.
24. Доводи Апелянтки про те, що службова записка про порушення відносно неї дисциплінарного провадження подана Щасним Е.В. також з перевищенням наданих йому повноважень, оскільки так само мала бути погоджена з членом Рахункової палати, і що наказ про її звільнення також прийнятий без урахуванням позиції члена Рахункової палати, судова колегія відхиляє як такі, що засновують на неправильному тлумаченні приписів законодавства, чинного станом на час виникнення спірних правовідносин.
При цьому суд апеляційної інстанції зазначає, що жодною нормою не передбачено означеної Апелянткою процедури погодження дисциплінарного провадження та/або притягнення державного службовця апарату Рахункової палати до дисциплінарної відповідальності.
25. Аналізуючи всі доводи Апелянта, судова колегія також приймає до уваги висновки ЄСПЛ, викладені в рішенні по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід.
26. Враховуючи викладене, судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності достатніх та необхідних правових підстав для задоволення позову в цій справі.
27. Отже, судом першої інстанції повно встановлено обставини справи та ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права.
28. Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
29. Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м.  Києва від 04 листопада 2020 року - без змін.
30. Розподіл судових витрат.
          Судові витрати, які були понесені Позивачкою, відповідно до ст. 139 КАС України, перерозподілу не підлягають.
          Керуючись ст.ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

          Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення, а рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 листопада 2020 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку та строки, визначені ст.ст. 328-331 КАС України.
Судове рішення виготовлено 10 жовтня 2023 року.

Головуючий суддя                                        О.В. Епель

Судді:                                                            О.В. Карпушова 

                                                                      Є.І. Мєзєнцев