ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
«01» листопада 2023 року
м. Харків
справа № 626/470/23 
провадження № 22ц/818/2061/23
Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого - Бурлака І.В. (суддя-доповідач),
суддів – Мальованого Ю.М., Яцини В. Б., 
учасники справи:
позивач – Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз»,
відповідачка –  ОСОБА_1 ,
розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на рішення Красноградського районного суду Харківської області від 20 липня 2023 року в складі судді Рибальченко І.Г.
в с т а н о в и в:
У лютому 2023 року Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення вартості необлікованого об`єму природного газу.

Позовна заява мотивована тим, що товариство надає ОСОБА_1 послуги з розподілу природного газу за адресою: АДРЕСА_1 . На її ім`я за вказаною адресою відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .

Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування) з Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» є сплата відповідачкою за послуги з розподілу газопостачання.

Враховуючи зазначене, відповідачка фактично користувалася послугами з розподілу газопостачання, вчиняла дії щодо акцептування Типового договору з розподілу природного газу, визнаючи таким чином наявність правовідносин, а відтак взаємних прав та обов`язків, що з них випливають, що свідчить про прийняття нею (акцептування) умов договору про надання послуг з розподілу природного газу з Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на умовах Типового договору розподілу природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30 вересня 2015 року № 2498.

Із акту про порушення № КН004285 від 24 січня 2022 року вбачається, що співробітниками Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» при проведенні огляду лічильника природного газу типу «Саllus-2000 G-4», заводський номер U00775462, на території домоволодіння відповідачки виявлено несанкціоноване втручання в лічильник природного газу, яке виразилося в ознаках зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра, а саме пломбу заводу виробника зафарбовано.

Зазначив, що як вбачається з акту (протоколу) щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу № КН004285 від 24 січня 2022 року, лічильник газу запаковано з опломбуванням та відправлено в лабораторію Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» для проведення експертизи. В акті експертизи лічильника газу № 128 від 27 січня 2022 року за результатами проведеної експертизи «лічильника природного газу типу «Саllus-2000 G-4», заводський номер U00775462, зроблено висновок: «несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу». Також встановлено: 1) відносно цілісності заводської пломби та повірчого тавра: - «невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування лічильника»; 2) відносно цілісності відлікового механізму: - «механічне пошкодження корпусу відлікового пристрою в районі пломби. Механічне пошкодження пломбувального кронштейну»; 3) відносно механічних пошкоджень та іншого: - «лічильник пофарбовано».

Із довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки Державного підприємства «Укрметртестстандарт» № 39-1-3/7944 від 27 січня 2022 року вбачається, що «ЗВТ не відповідає вимогам підпункту 6.4 Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки». Підстава для визнання ЗВТ непридатним: «невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування. Наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника. Наявність пошкоджень та дефектів лакофарбового покриття лічильника».

Вказав, що 22 листопада 2022 року на засіданні комісії Красноградського відділення Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» з розгляду актів про порушення та проведенні перерахунку (донарахування) або зміни режиму нарахування об`ємів природного газу у разі виявлення порушень вимог Кодексу газорозподільних систем, на якому був присутній представник відповідача прийнято рішення, в якому акт про порушення № КН004285 від 24 січня 2022 року задоволено повністю та проведено донарахування об`ємів природного газу за  цінами закупівлі  природного газу  Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» за період  з 24 липня 2021 року по 23 січня 2022 року в обсязі 1590,38 м3 вартістю 58 490,34 грн, про що складено протокол засідання комісії та акт-розрахунок від 22 листопада 2022 року.

Також, 22 листопада 2022 року на засіданні Комісії з розгляду актів про порушення, комісією прийнято рішення провести розрахунок вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5 495,40 грн, які необхідно сплати споживачу. 

Заначив, що на даний час вартість обсягу необлікованого (донарахованого) природного газу в розмірі 58 490,34 грн та вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5 495,40 грн відповідачкою не сплачено.

Просив стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» вартість необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу в сумі 58 490,34 грн, вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5 495,40 грн, а всього, 63 985,74 грн, а також стягнути судовий збір в сумі 2 684,00 грн.

Рішенням Красноградського районного суду Харківської області від 20 липня 2023 року в задоволенні позову Акціонерному товариству «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» - відмовлено; стягнуто з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» на користь ОСОБА_1 витрати на правову допомогу в розмірі 7 000,00 грн.

Не погоджуючись з рішенням суду Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення скасувати, прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, здійснити розподіл судових витрат за подання позовної заяви та апеляційної скарги шляхом їх стягнення з відповідачки.

Апеляційна скарга мотивована тим, що при ухваленні судового рішення суд першої інстанції неправильно застосував норми матеріального права, не надав належної оцінки доказам у справі, не звернув увагу на те, що працівником товариства після огляду газового лічильника 24 січня 2022 року виявлено порушення – несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ, за результатами чого складено акт про порушення та акт про виявлені порушення, в яких зазначено, що є ознаки мастичних пломб або повірочного тавра, у тому числі справності лічильного механізму або порушень у роботі лічильника, а саме невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування лічильника, механічні пошкодження корпусу відлікового пристрою в районі пломби, механічні пошкодження пломб вального кронштейну, лічильник пофарбовано. В акті експертизи лічильника газу зроблено висновок: «несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу». Вказав, що вказані порушення можуть перешкоджати роботі лічильника або впливати на його функціонування. Посилався на те, що саме відповідачка, як споживачка природного газу, несе відповідальність за збереження і цілісність вузла обліку природного газу, навіть у тому разі, якщо несанкціоновані заходи здійснені не споживачем, а іншою особою, внаслідок яких здійснюється не обліковане (обліковане частково чи з порушенням законодавства) використання природного газу. Вважав, що не прийняття до уваги акту № 128 висновку експертизи лічильника від 27 січня 2022 року судом першої інстанції, є необґрунтованими, оскільки вказаним актом доводиться викривлення даних обліку природного газу, а тому надані товариством докази доводять наявність підстав для нарахування вартості не облікованого обсягу природного газу. Посилався на те, що відповідачка факт несанкціонованого втручання у належний їй прилад обліку газу належними доказами не спростувала, зокрема, суду не надано іншого висновку експерта, який міг бути складений на її замовлення.

Відзивів на апеляційну скаргу від учасників справи до суду апеляційної інстанції не надходило.

Частинами 1, 3 статті 369 ЦПК України передбачено, що справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою. Розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.

Частиною 1 статті 369 ЦПК України передбачено, що апеляційні скарги на рішення суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Аналізуючи наведені норми права, судова колегія вважає за необхідне розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.

Судова колегія, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги вважає, що апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» необхідно залишити без задоволення, рішення суду – залишити без змін.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що позивачем не доведено, що виявлені пошкодження на лічильнику споживача ОСОБА_1 мають наслідком неправильний облік споживання газу, відсутність такого обліку взагалі чи викривлення його даних.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» є оператором газорозподільної системи, суб`єктом господарювання, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, та здійснює щодо неї функції оперативно - технологічного управління.

Фактом приєднання споживача до умов договору розподілу природного газу (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які засвідчують його бажання укласти договір розподілу природного газу, зокрема повернення підписаної заяви-приєднання, сплата рахунку Оператора ГРМ та/або документально підтверджене споживання природного газу (пункт 7 глави 3 розділу VI Кодексу ГРМ).

Так, споживачка ОСОБА_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , приєдналася до умов договору розподілу природного газу шляхом сплати за послуги з розподілу природного газу. 

24 січня 2022 року під час обстеження працівниками Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» за вищевказаною адресою газового лічильника «Саllus-2000 G-4», заводський номер U00775462, виявлено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного ВОГ, зокрема лічильник газу), а саме пломбу заводу виробника зафарбовано.

Факт правопорушення зафіксовано в акті про порушення № КН004285 від 24 січня 2022 року, в яких міститься підпис споживачки ОСОБА_1 про ознайомлення з актом та письмове пояснення щодо необережності зафарбування пломби виробника (а.с.10-11). 

Також, 24 січня 2022 року складено акт № КН004285 про виявлені порушення, в якому висловлено сумнів у правильній роботі встановленого за вказаною адресою лічильника «Саllus-2000 G-4»,  заводський номер  U00775462 з показами 37665,91 м3, дата проведення повірки 2003 року, з причин ознак зняття мастичних пломб або порушення повірочного тавра, а саме пломбу заводу виробника зафарбовано (а.с.15).
24 січня 2022 року складено акт № КН004285 про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи (протокол щодо направлення ЗВТ на експертизу), за яким працівниками Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» у присутності ОСОБА_1 здійснено демонтаж лічильника «Саllus-2000 G-4» та направлено його для проведення експертизи (а.с.16).

27 січня 2022 року складено акт № 128 експертизи лічильника газу, що належить  ОСОБА_1  «Саllus-2000 G-4»,  заводський номер  U00775462, за результатами якої встановлено: цілісність заводської пломби та повірочного тавра – невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування лічильника; цілісність відлікового механізму – механічне пошкодження корпусу відлікового пристрою в районі пломби та механічне пошкодження пломбувального кронштейну; механічні пошкодження та інше – лічильник пофарбовано; висновки комісії – несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника, що призводить до викривлення даних обліку природного газу (а.с.18).

Із довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки Державного підприємства «Укрметртестстандарт» № 39-1-3/7944 від 27 січня 2022 року вбачається, що лічильник газу, мембранний «Саllus-2000 G-4», заводський номер U00775462 не відповідає вимогам підпункту 6.4 Р50-071-98 «Лічильники газу побутові. Методи та засоби повірки». Підстави для визнання ЗВТ непридатним: невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування лічильника, наявні ознаки пошкодження відлікового пристрою лічильника, наявність пошкоджень та дефектів лакофарбового покриття лічильника (а.с.20).

Як вбачається з протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення Красноградського відділення Акціонерного товариства «Харківгаз» від 22 листопада 2022 року щодо розгляду акту про порушення № КН004285 від 24 січня 2022 року, за результатами якого комісія прийняла рішення, акт про порушення № КН004285 від 24 січня 2022 року визнано таким, що відповідає вимогам Кодексу ГРМ та задоволено повністю; проведено донарахування об`ємів та суми вартості необлікованого природного газу за цінами закупівлі природного газу Акціонерного товариства «Харківгаз» протягом періоду з 24 липня 2021 року по 23 січня 2022 року в обсязі 1590,38 м3, вартістю 58 490,34 грн; зобов`язано провести розрахунок вартості робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу; споживачу - провести заміну побутового лічильника з урахуванням вимог нормативних документів та сплатити вартість робіт, пов`язаних з демонтажем, транспортуванням та проведенням експертизи лічильника газу в сумі 5 495,40 грн (а.с.31-32).

Комісією газорозподільного підприємства проведено розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості за період з 24 липня 2021 року по 23 січня 2022 року в обсязі 1590,38 м3, вартістю 58 490,34 грн, про що складено акт-розрахунок від 22 листопада 2022 року (а.с.33).

Також, Акціонерним товариством «Харківгаз» складено розрахунок витрат проведення експертизи лічильника природного газу, за яким всього по розрахунку 5 495,40 грн (а.с.19,40).

На адресу  ОСОБА_1  направлялась вимога про оплату заборгованості. Однак, відповідачем необлікований (донарахований) об`єм, обсяг природного газу та витрати проведення експертизи лічильника природного газу позивачу не відшкодований (а.с.17,35).

Згідно з частиною першою статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Кодексом Газорозподільних систем визначено взаємовідносини оператора газорозподільних систем із суб`єктами ринку природного газу, а також визначено правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування газорозподільних систем.

Відповідно до пункту 1 глави 9 розділу X Кодексу Газорозподільних систем суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема оператор газорозподільної системи та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного вузла обліку природного газу та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного вузла обліку природного газу та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проєктній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу; 5) перевірки стану підвідного газопроводу, зокрема способу прокладання та відсутності можливості відбору газу поза вузлом обліку, в тому числі шляхом обстеження газопроводів приладовим методом на предмет відсутності підключень до підземних та надземних підвідних, розподільчих та транзитних газових мереж поза комерційним вузлом обліку природного газу, візуального обстеження способів монтажу і обов`язки газового та газорегулюючого обладнання; 6) відсутності несанкціонованого підключення газових приладів, внаслідок чого може перевищуватися діапазон обчислення лічильника газу (сумарна номінальна потужність газових приладів і пристроїв перевищує діапазон обчислення лічильником газу). Оператор газорозподільної системи повинен здійснювати контрольний огляд вузла обліку у строки, визначені цим Кодексом.

Відповідно до пункту 4 глави 6 розділу X Кодексу Газорозподільних систем за збереження і цілісність комерційних та дублюючих ВОГ та пломб (відбитків їх тавр) відповідає власник (користувач), на території або у приміщенні якого вони встановлені, що має бути зафіксовано у відповідному акті про пломбування.

Порядок періодичної повірки ЗВТ по об`єктах побутових споживачів (населенню) регламентується главою 8 розділу X Кодексу Газорозподільних систем.

Згідно з пунктом 7 глави 8 розділу X Кодексу Газорозподільних систем до демонтажу лічильника газу на періодичну повірку або до/під час його періодичної повірки на місці встановлення оператор газорозподільної системи має право проводити контрольний огляд вузла обліку та/або його перевірку в порядку, визначеному главою 9 цього розділу, а також ініціювати проведення експертизи або експертної чи позачергової повірки лічильника газу в порядку, визначеному главою 10 або 11 цього розділу. У такому разі споживач зобов`язаний забезпечити представникам Оператора газорозподільної системи (разом з їх засобами і матеріалами) відповідний доступ до лічильника газу.

Пунктом 7 глави 9 розділу X Кодексу Газорозподільних систем передбачено, що у разі виявлення під час перевірки комерційного вузла обліку природного газу чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник оператора газорозподільної системи на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про наявність ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ.

Пунктом 3.1.3 Положення № 619 встановлено, що лічильники газу під час експлуатації підлягають експертизі у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації: невідповідності показів лічильника об`ємам газу, використаних газовими приладами та пристроями споживача; ознак порушень конструкції лічильника газу, у тому числі справності лічильного механізму, або порушень у роботі лічильника; ознак зняття мастичних пломб або порушення повірчого тавра; зриву або пошкодження пломб газопостачальної (газотранспортної) організації на лічильнику газу або на патрубках лічильника; пристроїв, які застосовані для навмисного заниження показів лічильника газу.

За змістом пункту 3.2.2 Положення № 619 у разі виявлення представником газопостачальної (газотранспортної) організації ознак порушень, зазначених у підпункті 3.1.3 цього Положення, складається акт про виявлені порушення. Акт про виявлені порушення складається у двох примірниках та підписується представником газопостачальної (газотранспортної) організації та споживачем, що є підставою для проведення експертизи лічильника газу та відшкодування збитків.

Демонтаж лічильника газу проводиться у присутності споживача представником газопостачальної (газотранспортної) організації, якому в установленому порядку надано право виконувати монтажні роботи (абзац перший пункту 3.2.4 Положення № 619).

Пунктом 2.1 Положення № 619 визначено, що експертиза лічильника газу - комплекс дій, які проводяться з метою установлення придатності лічильника газу до застосування у разі сумніву в цьому споживача або постачальника газу.

Згідно з пунктом 3.3.1 Положення № 619 експертизу лічильника газу проводить комісія, яка призначається наказом по газопостачальній (газотранспортній) організації. До складу комісії повинні входити представники газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології.

Споживач має право бути присутнім під час проведення експертизи лічильника газу. При неможливості бути присутнім під час проведення експертизи споживач має право дати письмову згоду на проведення експертизи без його присутності або у присутності уповноваженої ним іншої особи. У разі відсутності споживача або вповноваженої ним особи при проведенні експертизи (у визначених в акті про демонтаж лічильника газу місці, даті та часі) така експертиза проводиться без присутності споживача або вповноваженої ним особи (пункт 3.3.2 Положення № 619).

Згідно з підпунктами 3.3.3.1-3.3.3.2 Положення № 619 експертиза лічильника здійснюється у такій послідовності. Комісія проводить зовнішній огляд лічильника газу на предмет відповідності фактичного стану лічильника ознакам, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу. Результати огляду заносять до акту експертизи лічильника газу. Форму акту експертизи лічильника газу наведено в додатку 3. Акт експертизи складається у трьох примірниках - по одному примірнику для споживача, газопостачальної (газотранспортної) організації та територіального органу спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері метрології. Після зовнішнього огляду комісією перевіряються: відповідність місць фактичного розташування пломб місцям, зазначеним в акті про демонтаж лічильника газу; цілісність та місцезнаходження пломб, а також ознак порушень, зазначених в акті про зняття лічильника газу; цілісність заводського та повірчого тавра на лічильнику газу; цілісність відлікового механізму та корпусу лічильника газу; цілісність конструктивних елементів вихідного патрубка лічильника газу; наявність сторонніх предметів у середині лічильника газу; відповідність маркування лічильника газу нормативно-технічній документації. 

Відповідно до підпункту 3.3.3 Положення № 619 після виконання робіт, зазначених у підпунктах 3.3.3.1 та 3.3.3.2 цього Положення, проводиться його позачергова повірка згідно з ДСТУ 2708-99 «Метрологія. Повірка засобів вимірювальної техніки. Організація та порядок проведення».

Види порушень, внаслідок яких здійснюється перерахунок (донарахування) об`ємів природного газу або зміна їх режиму нарахування, визначені главою 2 розділу ХІ Кодексу Газорозподільних систем. Зокрема, підпунктом 3 пункту 1 цієї глави встановлено, що до порушень споживача та несанкціонованого споживача, які кваліфікуються як несанкціонований відбір природного газу з газорозподільних систем (крадіжка газу) та внаслідок яких щодо них здійснюється нарахування необлікованих об`ємів (обсягів) природного газу, належать несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ (комерційного вузла обліку природного газу, зокрема лічильника газу).

Пунктами 1, 11 глави 5 розділу ХІ Кодексу Газорозподільних систем передбачено, що у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора газорозподільної системи складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 16 до цього Кодексу. За результатами розгляду акту про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акту про порушення. При задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості.

Згідно з абзацом першим пункту 8 глави 3 розділу ХІ Кодексу Газорозподільних систем, у разі виявлення оператором газорозподільної системи пошкодження лічильника газу, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу лічильником газу не обліковується або обліковується некоректно (не в повному обсязі), та за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу лічильника газу визначення об`єму спожитого природного газу здійснюється, виходячи з 70 відсотків граничних об`ємів споживання природного газу населенням з урахуванням усіх газових приладів і пристроїв за період з дня останнього контрольного зняття показань лічильника (контрольного огляду вузла обліку або його перевірки) до дня виявлення порушення (але не більше ніж за 6 місяців) та з урахуванням строку на його усунення.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу Газорозподільних систем несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу - втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку (зокрема лічильника газу), у тому числі шляхом їх підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації), внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу. 

Положення наведеного пункту прямо вказує на те, що несанкціонованим є втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу за наявності факту того, що витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), або інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу.

Несанкціонованим втручанням є не лише доведення факту пошкодження конструкції ЗВТ/лічильника, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).

Такі правові висновки викладено в постановах Верховного Суду у складі колегій суддів Касаційного господарського суду від 31 липня 2019 року у справі № 904/4030/18, від 05 листопада 2019 року у справі № 922/137/19, від 28 грудня 2019 року у справі № 911/721/19, від 12 березня 2020 року у справі № 920/1217/16, від 26 червня 2020 року у справі № 911/720/19, від 08 вересня 2020 року у справі № 922/4351/19, від 03 листопада 2020 року у справі № 908/554/19, в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 11 жовтня 2021 року у справі № 646/6354/19.

З наведеного вище вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).
Вказане свідчить про те, що викривлення даних обліку природного газу є обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу ЗВТ/лічильника газу. Зазначене також підтверджується тим, що відповідно до положень глави 5 розділу ХІ Кодексу Газорозподільних систем при задоволенні комісією акту про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму (обсягу) природного газу і його вартості.

Також, у постанові Верховного Суду від 14 квітня 2021 року у справі № 509/4515/18 (провадження № 61-4953св20) зроблено висновок, що: «згідно із підпунктом 37 пункту 4 глави 1 Кодексу Газорозподільних систем для виявлення несанкціонованого втручання необхідно довести три складові цього правопорушення, а саме: 1) дію, тобто несанкціоноване втручання в роботу або конструкцію чи складові комерційного вузла обліку; 2) спосіб втручання, тобто вчинене шляхом підробки, пошкодження чи пошкодження на них пломб, впливу дії спрямованого постійного магнітного поля або зміни конфігурації даних обчислювача/коректора об`єму газу (первинного програмування чи протоколу параметризації); 3) наслідки, тобто витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та інші дії, що призводять до викривлення даних обліку природного газу). При цьому, тільки наявність всіх трьох складових правопорушення дає змогу стверджувати, що споживачем було вчинено несанкціоноване втручання в роботу ЗВТ».
Зазначений висновок підтримано і в постанові Верховного Суду від 08 лютого 2023 року у справі № 210/7480/21, (провадження № 61-9483св22).

З наведеного вище вбачається, що обов`язковою умовою для донарахування споживачу обсягів необлікованих об`ємів газу є не лише доведення факту несанкціонованого втручання в роботу комерційного вузла обліку газу, а й встановлення факту викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням).
Вказаний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25 січня 2023 року у справі № 635/8494/20, (провадження № 61-9972св22). 

Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша статті 76 ЦПК України).

Згідно з частиною першою статті 80 ЦПК України достатніми є докази, які в своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. 

Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).

Матеріали справи свідчать про те, що за результатами експертизи лічильника газу споживача ОСОБА_1 встановлено: невідповідність ідентифікаційних ознак захисного пломбування лічильника; механічне пошкодження корпусу відлікового пристрою в районі пломби та механічне пошкодження пломбувального кронштейну; лічильник пофарбовано.
На підставі цього позивачем зроблено висновок про те, що мало місце несанкціоноване втручання в роботу газового лічильника.

Водночас, доказів того, що внаслідок зазначених пошкоджень витрата (споживання) природного газу комерційним вузлом обліку не обліковується (обліковується частково чи з порушенням законодавства), та відбувається викривлення даних обліку природного газу, що має бути обов`язковим наслідком несанкціонованого втручання у роботу лічильника газу, матеріали справи не містять.

Висновки комісії за результатами експертизи лічильника повинні відображати інформацію щодо наявності не облікованого (облікованого частково) газу або викривлення даних обліку газу, що було наслідком пошкодження лічильника.

Однак, з даних, викладених в актах про порушення № КН004285 від 24 січня 2022 року, про виявлені порушення № КН004285 від 24 січня 2022 року, про демонтаж лічильника газу для проведення експертизи № КН004285 від 24 січня 2022 року, акті експертизи лічильника газу від 27 січня 2022 року, довідці № 39-1-3/7944 від 27 січня 2022 року не вбачається, що лічильник газу «Gallus 2000 G4», заводський № U00775462, встановлений у споживача ОСОБА_1 , внаслідок виявлених працівниками позивача порушень не обліковував спожитий відповідачкою газ, або що показання лічильника були викривлені.

Акт експертизи від 27 січня 2022 року не містить таких показників позачергової повірки як втрата тиску, герметичність, похибка лічильника за об`ємної витрати, а також показників лічильника після повірки. Відповідні графи щодо цього не заповнені. Під час проведення експертизи здійснено лише зовнішній огляд лічильника. Його робота не перевірялась. Порушення цілісності пломби на лічильнику також не встановлено. 

Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» не доведено того, що виявлені механічні пошкодження лічильника пов`язані з втручанням в його роботу, яке впливало б  на результати вимірювання та призводило б до викривлення даних обліку природного газу. 
 
Отже, належні, достатні та допустимі докази вчинення відповідачкою такого порушення як несанкціоноване втручання в роботу  засобу вимірювальної техніки (лічильника) у матеріалах справи відсутні. Позивачем не доведено наявності усіх складових цього правопорушення, зокрема, наслідків (викривлення даних обліку природного газу та причинно-наслідкового зв`язку між втручанням в лічильник та діями відповідача).

Доводи апеляційної скарги Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» щодо того, що демонтаж лічильника, його експертиза та донарахування об`єму природного газу здійснені чітко у відповідності до вимог закону; виявлені за результатами експертизи пошкодження можуть перешкоджати роботі лічильника або впливати на його функціонування; висновок експертизи лічильника підтверджує викривлення даних обліку природного газу, є необґрунтованими, оскільки експертиза проведена лише на підставі зовнішнього огляду лічильника, чи здійснювалась перевірка його роботи, у висновку не зазначено, тому підстав вважати, що висновком експертизи лічильника підтверджено наявність обов`язкових елементів складу правопорушення – його наслідків у вигляді викривлення даних обліку природного газу та причинного зв`язку між порушенням і наслідками не вбачається. 

Інші доводи апеляційної скарги є безпідставними та ґрунтуються на помилковому трактуванні наведених вище норм матеріального права і їх змістом.

Європейський суд з прав людини вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00 § 23, ЄСПЛ від 18 липня 2006 року). 

Враховуючи, що підставою покладення на споживача відповідальності у виді нарахування вартості необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу є встановлення фактів несанкціонованого втручання споживача у роботу засобу вимірювальної техніки (лічильника) та викривлення даних обліку природного газу (коли витрати природного газу комерційним вузлом обліку не обліковуються, обліковуються частково чи з порушенням), а не сам факт виявлення пошкодження лічильника газу, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності підстав для задоволення позову.

Що стосується вимоги  ОСОБА_1 про стягнення з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» витрат на професійну правничу допомогу, надану в суді першої інстанції, в розмірі 7 000,00 грн, виходячи з наступного.

Положеннями статті 59 Конституції України закріплено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

Згідно зі статтею 15 ЦПК України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом. Безоплатна правнича допомога надається в порядку, встановленому законом, що регулює надання безоплатної правничої допомоги.

Однією з основних засад (принципів) цивільного судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (пункт 12 частини третьої статті 2 ЦПК України).

Статтею 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» передбачено, що договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Відповідно до положень частини першої, пункту 1 частини третьої статті 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

За змістом статті 137 ЦПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно із частиною третьою статті 137 ЦПК України для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до частин четвертої та п`ятої статті 137 ЦПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та інше), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

У справі, яка переглядається, на підтвердження понесених витрат на правову допомогу  ОСОБА_1 надала належні та допустимі докази, а саме: договір № 02-2311/22 про надання правової допомоги від 23 листопада 2022 року, укладений між ОСОБА_1 та Адвокатським бюро «Пілігрім П.О. та партнери», копію свідоцтва про зайняття адвокатською діяльністю № 4515 від 12 вересня 2012 року, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 23 листопада 2022 року, додаткову угоду № 1 від 19 березня 2023 року, квитанцію до прибуткового касового ордеру № 35 від 19 березня 2023 року про сплату 7 000,00 грн за договором № 02-2311/22 про надання правничої допомоги від 23 листопада 2022 року, що підтверджують заявлений розмір судових витрат і співмірність обсягу послуг, наданих адвокатом.
Виходячи з викладеного, колегія суддів вважає, що витрати на професійну правничу допомогу на суму 7 000,00 грн є співмірними зі складністю цієї справи, наданим адвокатом Пілігрімом П.О. обсягом послуг у суді першої інстанції, відповідають критерію реальності таких витрат, розумності їхнього розміру, підстав для зменшення розміру суми цих витрат у суду апеляційної інстанції немає.

Відповідно до статті 141 ЦПК України, а також згідно із пунктом 35 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17 жовтня 2014 року із змінами зазначено, що, вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати положення статті 141 ЦПК України та керуватися тим, що судовий збір та інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Оскільки по суті вимог апеляційну скаргу залишено без задоволення, тому підстав для перерозподілу судових витрат за перегляд справи у апеляційному порядку не вбачається.

Керуючись ст.ст.367, 368, п.1 ч.1 ст.374, ст.375, ст.ст.381-384, 389 ЦПК України
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Харківгаз» - залишити без задоволення.
Рішення Красноградського районного суду Харківської області від 20 липня 2023 року – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом 30 днів з дня набрання законної сили.

Головуючий                                                                І.В. Бурлака

Судді                                                                         Ю.М. Мальований

В. Б. Яцина

Повний текст постанови складено 01 листопада 2023 року.