П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  600/3387/23-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Боднарюк О.В. 
Суддя-доповідач -  Ватаманюк Р.В.   
26 жовтня 2023 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Ватаманюка Р.В. 
суддів:  Сапальової Т.В.  Капустинського М.М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 26 липня 2023 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування наказу, 
В С Т А Н О В И В :
І. КОРОТКИЙ ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ
Позивач звернувся із позовом до Чернівецького  окружного адміністративного суду в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Державної податкової служби у Чернівецькій області від 08 травня 2023 року №4/ДС "Про застосування дисциплінарного стягнення", який застосовано до ОСОБА_1 , начальника Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області.
ІІ. ЗМІСТ СУДОВОГО РІШЕННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Рішенням Чернівецького окружного адміністративного суду від 26.07.2023 позов задоволено повністю.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції виходив з того, що за закінченням дисциплінарного провадження комісією належного висновку про наявність чи відсутність у діях державного службовця вини, а відтак і самого дисциплінарного проступку з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких він був вчинений, обставин, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результатів оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби та підстав для його притягнення до дисциплінарної відповідальності не сформовано.
Крім того, відповідач приймаючи спірне рішення не дотримався принципу співмірності між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення. А тому, враховуючи те, що рішення, яке приймається за наслідками дисциплінарного провадження, повинно бути мотивованим, детальним і повним, відображати усі суттєві обставини, що мають значення для його прийняття, суд вважає, що відповідач, приймаючи оскаржуваний наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності, не врахував детально та повно всіх обставин вчинення дисциплінарного проступку, причин та передумов, які призвели до його вчинення, що в свою чергу є підставою для скасування оскаржуваного наказу.
ІІІ. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить суд скасувати вказане рішення та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позову повністю.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт вказав, що судом першої інстанції безпідставно не враховано те, що за результатами проведення тематичної перевірки (акт від 24.02.2023 № 2/24-13-14-14) встановлено, зокрема, що начальником Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області ОСОБА_2 порушено вимоги частини першої п. 2.3 розділу II Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС України від 26.05.2019 № 226 в частині:
- здійснення у відділі особистого контролю за дотриманням вимог Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту підлеглими працівниками та необхідності вжиття заходів, спрямованих на запобігання чи врегулювання конфлікту інтересів у спосіб та строки, визначені Законом.
- не вжиття заходів при виконанні посадових обов`язків начальника відділу щодо отримання доступу та оформлення кваліфікованого електронного підпису для роботи з Реєстром повернення ПДФО, та як наслідок порушення порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, на територіальних органів, Державної казначейської служби України, 1 територіальних органів, місцевих фінансових органів у процес повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 № 60, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08.04.2019 за № 370/33341, при оформленні електронних повідомлень на повернення з бюджету сум надміру утриманих (сплачених) сум ПДФО за 2020-2021 роки, направлених до фінвідділу 27.04.2021 та 04.05.2022 на підставі поданих ОСОБА_3 декларацій державним службовцем ОСОБА_1 .
А тому, відповідачем правомірно наказом головного управління ДПС у Чернівецький області № 4/ДС від 8 травня 2023 року після проведення дисциплінарного провадження на підставі пункту 5 частини 2 статті 65, статей 66 та 77 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889 - VIII «Про державну службу», оголошено догану начальнику Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС ОСОБА_1 .
ІV. ВІДЗИВ НА АПЕЛЯЦІЙНУ СКАРГУ
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу вказавши, що головною причиною притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на думку відповідача стала бездіяльність ОСОБА_1 щодо не врегулювання конфлікту інтересів. Натомість, як зазначалось вище в матеріалах справи відсутні будь-які відомості про вчинене корупційне діяння зі сторони підлеглих працівників, а також у якій формі такі діяння проявились реальний/потенційний конфлікт інтересів.
V. РУХ СПРАВИ У СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ
Ухвалою суду від 09.10.2023 відкрито апеляційне провадження у справі та призначено справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції прийняте у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін, а в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного і обґрунтованого рішення, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження на підставі п.3 ч.1  ст.311 КАС України.
VІ. ФАКТИЧНІ ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Згідно запису в трудовій книжці ОСОБА_1 починаючи з 22.12.2020 працює на посаді начальника Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області.
На підставі наказу Головного управління ДПС у Чернівецькій області №15 від 24.01.2023 посадовими особами відповідача  проведено тематичну перевірку щодо можливого порушення спеціального і антикорупційного законодавства під час виконання посадових обов`язків заступника начальника Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ОСОБА_4  та перевірки вивчення, оцінки стану додержання антикорупційного законодавства працівниками Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб, зокрема, його безпосереднього керівника - начальника Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб Головного управління ДПС у Чернівецькій області ОСОБА_1 . 
За результатами проведення тематичної перевірки складено акт від 24.02.2023 № 2/24-13-14-14 яким  встановлено, зокрема, що начальником Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області ОСОБА_1  порушено вимоги частини першої п. 2.3 розділу II Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС України від 26.05.2019 № 226 (зі змінами) в частині:
- здійснення у відділі особистого контролю за дотриманням вимог Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту підлеглими працівниками та необхідності вжиття заходів, спрямованих на запобігання чи врегулювання конфлікту інтересів у спосіб та строки, визначені Законом.
- не вжиття заходів при виконанні посадових обов`язків начальника відділу щодо отримання доступу та оформлення кваліфікованого електронного підпису для роботи з Реєстром повернення ПДФО, та як наслідок порушення Порядку інформаційної взаємодії Державної податкової служби України, її територіальних органів, Державної казначейської служби України, її територіальних органів, місцевих фінансових органів у процесі повернення (перерахування) платникам податків помилково та/або надміру сплачених сум грошових зобов`язань та пені, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 11.02.2019 №60, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 08.04.2019 за №370/33341, при оформленні електронних повідомлень на повернення з бюджету сум надміру утриманих (сплачених) сум ПДФО за 2020-2021 роки, направлених до фінвідділу 27.04.2021 та 04.05.2022  на підставі поданих ОСОБА_3 декларацій державним службовцем ОСОБА_1 .
Крім того, ОСОБА_1 не забезпечено належного контролю щодо виконання посадових обов`язків працівниками підрозділу, в частині підтвердження права на податкову знижку та повернення надміру утриманих сум на підставі поданих платниками податків (в т. ч. ОСОБА_5 ) податкових декларацій; неналежне виконання посадових обов`язків начальника відділу щодо організації, забезпечення контролю у межах компетенції за виконанням підрозділу законів України, указів Президента України, інших нормативних документів (п. 4.1.3 Положення про відділ); неналежне виконання посадових обов`язків начальника відділу щодо вжиття, у межах компетенції, заходів щодо запобігання корупції і контролю їх реалізації (п. 4.1.24 Положення про відділ).
Наказом Головного управління ДПС у Чернівецькій області № 55 від 15.03.2023 порушено дисциплінарне провадження стосовно начальника Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС ОСОБА_1 .
Згідно листа № 8/24-13-ДК від 20.03.2023 ОСОБА_1 . Дисциплінарною комісією з розгляду дисциплінарних справ ГУ ДПС у Чернівецькій області  запрошено  особисто прийняти участь у засіданні Дисциплінарної комісії та запропоновано надати пояснення щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та повідомлено  про його право на ознайомлення з усіма матеріалами дисциплінарної справи перед прийняттям рішення про накладення на нього дисциплінарного стягнення, вносити зауваження до висновку, клопотання про вжиття додаткових заходів для встановлення обставин, які мають значення для справи, надавати додаткові пояснення та додаткові документи і матеріали, що стосуються зазначених обставин, які долучаються до справи.
Листом  № 21/24-13-ДК від 17.04.2023 Дисциплінарною комісією проінформовано позивача про необхідність надання письмового пояснення суб`єкту призначення відповідно до статті 75 Закону України від 10 грудня 2015 року № 889 - VIII «Про державну службу» та зазначено умови та наслідки подання/неподання таких пояснень.
Відповідно до пояснень позивача, йому не було відомо про те, що його підлеглий ( ОСОБА_6 ) саме як фізична особа, скористався правом на отримання податкової знижки та проведення ГДІ підрозділу ОСОБА_7 камеральної перевірки поданої ОСОБА_6 декларації.
Крім того, в період подання ОСОБА_6 декларації позивач - ОСОБА_1 перебував у відпустці з 03.05.2022.
08.05.2023  ГУ ДПС у Чернівецькій області розглянувши подання Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ  від 17.04.2023 № 20/24-13-ДК щодо неналежного виконання посадових обов`язків та інших вимог, встановлених Законом України "Про державну службу"  під час виконання позивачем   посадових обов`язків  прийнято наказ  №4/ДС, яким  на підставі пункту 5 частини 2 статті 65, статей 66 та 77 Закону України від 10 грудня 2015 року "Про державну службу", начальнику Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області ОСОБА_1 оголошено догану, та відповідно до пункту 7.1 "Положення про преміювання працівників Головного управління ДПС у Чернівецькій області", пункту 4.17 "Порядку взаємодії структурних підрозділів ГУ ДПС у Чернівецькій області при встановленні деяких надбавок державним службовцям та працівникам, які виконують функції з обслуговування", затверджених наказом ГУ ДПС від 22.10.2020 №4/ВП "Про порядок організації бухгалтерського обліку та про деякі фінансові питання" зі змінами, позбавлено премії в повному обсязі та скасовано надбавку за інтенсивність праці за травень 2023 за вчинення дисциплінарного проступку, що полягає у порушенні частини першої п. 2.3 розділу II Порядку організації заходів із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів в органах Державної податкової служби, затвердженого наказом ДПС від 26.05.2019 №226 (зі змінами) та підпунктів 4.1.3, 4.1.23, 4.1.24, Положення про Вижницький відділ податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС.
Позивач, не погодившись з таким висновком, звернувся з цим позовом до суду.
VІІ. ПОЗИЦІЯ СЬОМОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО АДМІНІСТРАТИВНОГО СУДУ
Апеляційний суд погоджується з висновками суду першої інстанції за такими доводами.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Принципи, правові та організаційні засади забезпечення публічної, професійної, політично неупередженої, ефективної, орієнтованої на громадян державної служби, яка функціонує в інтересах держави і суспільства, а також порядок реалізації громадянами України права рівного доступу до державної служби, що базується на їхніх особистих якостях та досягненнях регулює Закон України "Про державну службу"  №889-VIII від 10.12.2015.
Відповідно до ч.1 ст. 64 Закону №889-VIII за невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, визначених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами у сфері державної служби, посадовою інструкцією, а також порушення правил етичної поведінки та інше порушення службової дисципліни державний службовець притягається до дисциплінарної відповідальності у порядку, встановленому цим Законом.
Частиною 1 ст. 65 Закону №889-VIII визначено, що підставою для притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, тобто протиправної винної дії або бездіяльності чи прийняття рішення, що полягає у невиконанні або неналежному виконанні державним службовцем своїх посадових обов`язків та інших вимог, встановлених цим Законом та іншими нормативно-правовими актами, за яке до нього може бути застосоване дисциплінарне стягнення.
Згідно ч.2 ст.65 цього Закону дисциплінарними проступками, зокрема, є невиконання або неналежне виконання посадових обов`язків, актів органів державної влади, наказів (розпоряджень) та доручень керівників, прийнятих у межах їхніх повноважень (п.5 ч.2 ст.65 Закону №889-VIII).
Отже, підставою для дисциплінарної відповідальності є вчинення державним службовцем діяння, яке містить склад дисциплінарного проступку як винної поведінки (дії або бездіяльності), вчиненої всупереч вимогам нормативного документу, яким визначено зміст та обсяг його посадових обов`язків. Для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність протиправної поведінки державного службовця, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності.
Згідно ч.1 ст. 66 Закону №889-VIII до державних службовців застосовується один із таких видів дисциплінарного стягнення: 1) зауваження; 2) догана; 3) попередження про неповну службову відповідність; 4) звільнення з посади державної служби.
Відповідно до ч. 3 ст. 66 Закону №889-VIII у разі допущення державним службовцем дисциплінарних проступків, передбачених пунктами 4, 5, 12 та 15 частини другої статті 65 цього Закону, суб`єктом призначення або керівником державної служби такому державному службовцю може бути оголошено догану.
За правилами ст.74 Закону №889-VIII дисциплінарне стягнення має відповідати ступеню тяжкості вчиненого проступку та вини державного службовця. Під час визначення виду стягнення необхідно враховувати характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, обставини, що пом`якшують чи обтяжують відповідальність, результати оцінювання службової діяльності державного службовця, наявність заохочень, стягнень та його ставлення до служби.
Дисциплінарне стягнення може бути накладено тільки у разі встановлення факту вчинення дисциплінарного проступку та вини державного службовця. Вчинення державним службовцем діянь у стані крайньої потреби або необхідної оборони виключають можливість застосування дисциплінарного стягнення.
За кожне порушення службової дисципліни накладається лише одне дисциплінарне стягнення.
Дисциплінарне стягнення не може бути застосовано під час відсутності державного службовця на службі у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, під час перебування його у відпустці або у відрядженні.
Дисциплінарне стягнення до державного службовця застосовується не пізніше шести місяців з дня виявлення дисциплінарного проступку, без урахування часу тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці, а також не застосовується, якщо минув один рік після його вчинення.
Державний службовець має право на ознайомлення з матеріалами дисциплінарної справи та на оскарження застосованого до нього дисциплінарного стягнення у визначеному цим Законом порядку.
Державний службовець може користуватися правовою допомогою адвоката або іншого уповноваженого ним представника.
Відповідно до ст. 75 Закону №889-VIII перед накладенням дисциплінарного стягнення суб`єкт призначення повинен отримати від державного службовця, який притягається до дисциплінарної відповідальності, письмове пояснення.
Пояснення державного службовця має відображати час, місце, обставини та причини вчинення ним дисциплінарного проступку, його усвідомлення чи заперечення провини, а також інші питання, які мають значення у справі.
Відмова надати пояснення оформляється відповідним актом і підтверджується двома державними службовцями. Відмова надати пояснення не перешкоджає здійсненню дисциплінарного провадження та накладенню на державного службовця дисциплінарного стягнення.
Відповідно до ч.1 ст. 69 Закону №889-VIII для здійснення дисциплінарного провадження з метою визначення ступеня вини, характеру і тяжкості вчиненого дисциплінарного проступку утворюється дисциплінарна комісія з розгляду дисциплінарних справ (далі - дисциплінарна комісія).
Результатом розгляду дисциплінарної справи є пропозиція Комісії або подання дисциплінарної комісії, які мають рекомендаційний характер для суб`єкта призначення (ч. 10 ст.69 Закону)
Суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів зобов`язаний прийняти рішення на підставі пропозиції Комісії або подання дисциплінарної комісії або надати вмотивовану відмову протягом цього строку (ч. 11 ст. 69 Закону).
Відповідно до ч.1 ст.73 вказаного Закону з метою збору інформації про обставини, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження, для визначення дисциплінарною комісією ступеня вини, характеру і тяжкості цього дисциплінарного проступку Комісією, дисциплінарною комісією формується дисциплінарна справа.
Частиною 2 статті 73 Закону №889-VIII визначений перелік інформації та документів, що повинна містити дисциплінарна справа, зокрема, пояснення державного службовця щодо обставин, які стали підставою для порушення дисциплінарного провадження та/або акт про відмову від надання таких пояснень.
Частиною 1 статті 77 Закону № 889-VІІІ визначено, що рішення про накладення на державного службовця дисциплінарного стягнення чи закриття дисциплінарного провадження приймає суб`єкт призначення протягом 10 календарних днів з дня отримання пропозицій Комісії, подання дисциплінарної комісії у державному органі. Рішення оформляється відповідним актом суб`єкта призначення.
Згідно з ч. 2 ст. 77 Закону № 889-VІІІ у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Щодо суті порушень, за вчинення яких позивача притягнуто до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає таке.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх обов`язків. Так, складовими дисциплінарного проступку є дії або бездіяльність працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) та порушенням або ж неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність складу дисциплінарного проступку.
Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними й поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає в порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку.
Отже, наказ про притягнення державного службовця до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення й час виявлення самого проступку, а також обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
При цьому, для застосування дисциплінарного стягнення уповноваженому органу необхідно встановити наявність всіх елементів складу дисциплінарного проступку - об`єкту, об`єктивної сторони, суб`єкта, суб`єктивної сторони, а також врахувати інші обставини, що мають значення: ступінь тяжкості, наявність шкоди, особу працівника. Об`єктивна сторона дисциплінарного проступку складається з протиправної поведінки суб`єкта (працівника), шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ними і поведінкою особи, що притягається до відповідальності. Протиправність поведінки полягає у порушенні трудових обов`язків, закріплених нормами загального та спеціального законодавства про працю: Кодексом законів про працю України, Законом № 889-VIII, правилами внутрішнього розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, а також у порушенні або невиконанні наказів і розпоряджень власника, уповноваженої ним адміністрації.
Такого ж висновку дійшов ВС у постанові від 09.12.2019 справі № 813/3820/17 та від 01.11.2022 у справі № 380/3045/21.
Так, згідно матеріалів справи підставами порушення дисциплінарного провадження, як зазначено у наказі від 15.03.2023 року №55 - є акт тематичної перевірки від 24.02.2023 №2/24-13-14-14 та доповідна записка 24.01.2023 №14/24-13-14-09 сектору з питань запобігання та виявлення корупції Головного управління ДПС у Чернівецькій області.
Відповідно до  акту тематичної перевірки завідувач сектору з питань запобігання та виявлення корупції ГУ ДПС - керівник робочої групи вказав, що начальник Вижницького відділу податків і зборів з фізичних осіб та проведення камеральних перевірок управління оподаткування фізичних осіб ГУ ДПС у Чернівецькій області ОСОБА_1 порушив п. 2.3 Наказу ДПС України №226, не в повній мірі здійснював особистий контроль за дотриманням вимог закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів підлеглими працівниками та не вжив заходів спрямованих на запобігання чи врегулювання конфлікту інтересів у спосіб та строки, визначені Законом, також неналежно виконував свої посадові обов`язки згідно положення про відділ та неналежне здійснення контролю щодо виконання посадових обов`язків працівників підрозділу, в частині підтвердження права на податкову знижку та повернення надміру утриманих сум на підставі поданих платниками податків податкових декларацій.
Разом з тим,  матеріали дисциплінарної справи не містять інформації та доказів, які б свідчили про  невиконання   посадових обов`язків з боку позивача та які призвели до істотних  порушень  вимог Закону зокрема, відповідачем не зазначено в чому полягало неналежне виконання позивачем своїх посадових обов`язків та в чому полягало невжиття відповідних заходів при виконанні посадових обов`язків щодо отримання дозволу та оформлення КЕП для роботи з Реєстром повернення ПДФО,  а також невжиття відповідних заходів при виконанні посадових обов`язків щодо отримання дозволу та оформлення КЕП для роботи з Реєстром повернення ПДФО.
Крім того в матеріалах дисциплінарної справи відсутні будь - які належні та допустимі докази, які б свідчили про вчинення підлеглими працівниками позивача пов`язаного з корупцією правопорушення, а саме відсутні рішення судів, чи уповноважених органів щодо притягнення зазначених в акті перевірки осіб до відповідальності за вчинення правопорушень, пов`язаних з корупцією.
В матеріалах службового розслідування також не містяться посилання на те, які саме дії, або бездіяльність та в чому це полягає, призвели до скоєння позивачем дисциплінарного проступку.
Водночас, відповідачем не надано до суду жодного документу від Національного агентства з питань запобігання корупції (листа, припису, роз`яснення), щодо вчинення правопорушення пов`язаного з корупцією працівниками вказаними в акті перевірки від 24.02.2023. 
Згідно частин 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Однак, відповідач у спірних правовідносинах не довів належними та допустимими доказами правомірність свого рішення, та не спростував доводів позивача щодо  протиправності прийнятого  Наказу від 08.05.2023 № 4/ДС.
Разом з тим,  наказ про притягнення до дисциплінарної відповідальності повинен містити чітке формулювання суті та обставин допущеного працівником проступку, підстави прийняття рішення про притягнення до відповідальності, час вчинення і час виявлення самого проступку та обґрунтування обрання певного виду стягнення, з урахуванням передбачених законодавством обставин.
Частиною другою статті 77 цього Закону передбачено, що у рішенні, яке оформляється наказом (розпорядженням), зазначаються найменування державного органу, дата його прийняття, відомості про державного службовця, стислий виклад обставин справи, вид дисциплінарного проступку і його юридична кваліфікація, вид застосованого дисциплінарного стягнення.
Таким чином, зазначення в рішенні про притягнення до дисциплінарної відповідальності конкретних обставин вчинення порушення, виду дисциплінарного проступку і його юридичної кваліфікації дозволяє чітко визначити, як кваліфікував дії чи бездіяльність посадової особи саме той орган (посадова особа), який прийняв рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності, а також перевірити правильність застосування до державного службовця певного виду стягнення.
Крім цього, обрання того чи іншого виду стягнення передбаченого статтею 66 Закону № 889-VIII безпосередньо залежить від того, який саме дисциплінарний проступок вчинений державним службовцем.
Саме лише посилання в наказі на положення законодавства без належного наведення мотивів застосування певних норм права або незастосування інших норм при обранні виду дисциплінарного стягнення, а також не наведення обставин вчинення дисциплінарного проступку, не є належним обґрунтуванням оскаржуваного наказу.
Подібна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.08.2019 у справі №1340/4847/18 та від 01.11.2022 у справі № 380/3045/21.
Таким чином, оскільки в наказі відсутній стислий виклад обставин справи, та оскаржуваний наказ є немотивованим і не містить всіх передбачених законом відомостей, необхідних для висновку про наявність чи відсутність в діях працівника складу дисциплінарного проступку, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність підстав для скасування спірного наказу відповідача та задоволення позовних вимог.
VІІІ. ВИСНОВОК ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Оскільки доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні.  
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Одночасно слід зазначити, що в контексті положень п.6 ч.6 ст.12 КАС України дана справа відноситься до категорій справ незначної складності, а тому відповідно до п.2 ч.5 ст.328 цього Кодексу судове рішення за результатами її розгляду судом апеляційної інстанції в касаційному порядку оскарженню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 26 липня 2023 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий	 	 	Ватаманюк Р.В.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Сапальова Т.В.    Капустинський М.М.