ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

29 листопада 2023 року 	м. Дніпро	справа № 160/5446/23	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді  Малиш Н.І. (доповідач),  суддів:  Баранник Н.П., Щербака А.А.,     
за участю секретаря судового засідання: Яковенко О.М.,  
розглянувши у відкритому судовому засіданні  в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС", Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2023 року (суддя 1-ї інстанції Сліпець Н.Є.) в адміністративній справі №160/5446/23 за позовом  Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС"  до Офісу великих платників податків Державної податкової служби, Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління ДПС у Дніпропетровській про визнання бездіяльності протиправною та стягнення коштів,- 

ВСТАНОВИВ:
20.03.2023 Товариство з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС" звернулось до суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної податкової служби, Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправною бездіяльність Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби України щодо невнесення достовірних даних до Реєстру з відшкодування податку на додану вартість щодо бюджетного відшкодування податку на додану вартість ТОВ "ОПТ НАФТА ПЛЮС" у сумі 1386150,00грн; стягнення з державного бюджету України на користь ТОВ “ОПТ НАФТА ПЛЮС” заборгованість бюджету з відшкодування податку на додану вартість у сумі 1386150,00грн.
В обґрунтування позовних вимог посилається на протиправну бездіяльність податкового органу, яка полягає у не включенні до реєстру об`єктивні дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування в розмірі 1386150,00грн, а спосіб захисту, що обрано позивачем вважає є ефективним  та відповідає судовій практиці Верховного Суду.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.04.2023 клопотання про поновлення строку звернення до суду задоволено, поновлено позивачу строк звернення до суду з цією позовною заявою.
16.05.2023 ухвалою суду було залучено в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – Головне управління ДПС у Дніпропетровській області.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2023 року позов задоволено.
Визнано протиправною бездіяльність Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків щодо невнесення даних до Реєстру з відшкодування податку на додану вартість щодо бюджетного відшкодування податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС"  у сумі 1386150,00грн.
Зобов`язано Східне міжрегіональне управління ДПС по роботі з великими платниками податків внести до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування повну інформацію щодо узгодженості бюджетного відшкодування Товариству з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС" з податку на додану вартість по декларації за травень 2017 року у сумі 1386150,00грн.
В задоволенні решти позовних вимог  відмовлено. 
На вказане рішення суду першої інстанції позивачем та відповідачем - Східним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків подані апеляційні скарги.
Позивач у скарзі зазначає на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить скасувати рішення суду в частині відмови у задоволенні позову та в цій частині прийняти  нове судове рішення, яким позов задовольнити.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом не враховано, що  засіб юридичного захисту має бути ефективним, а таким способом є стягнення узгодженої суми бюджетного відшкодування.
Відповідач у скарзі зазначає на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду та прийняти  нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції не надано належної оцінки доводам податкового органу про те, що формування реєстру заяв здійснюється автоматично на підставі баз даних ДФС та казначейства. Тобто, безпосередньо до Реєстру заяв дані зокрема, про узгодження бюджетного відшкодування не вносяться, такі дані вносяться до інформаційно-комунікаційних баз даних ДПС. Інформаційна таблиця формується автоматично. Також зазначає, що судом першої інстанції безпідставно поновлено строки звернення позивачем до суду, оскільки позов подано як з пропуском строку визначеного ст. 122 КАС України та і ст. 102 ПК України. Вважає, що товариством не наведено було у клопотанні поважності підстав для поновлення строку судом.
Учасники справи не скористались правом подання відзиву на апеляційні скарги.
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити. У задоволенні апеляційної скарги відповідача, просив відмовити.
В судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача, підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити. У задоволенні апеляційної скарги позивача, просив відмовити.
Інші учасники процесу до суду апеляційної інстанції не з`явились.
Перевіривши обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційних скарг, обговоривши їх доводи, дослідивши матеріали справи, колегія суддів доходить висновку, що апеляційні скарги не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю “ОПТ НАФТА ПЛЮС” (найменування змінено із ТОВ “Оптімус Плюс”) зареєстроване в якості суб`єкта господарювання, основним видом господарської діяльності є оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами, що підтверджується відомостями із Виписки  з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.  
20 червня 2017 року  ТОВ “Оптімус Плюс” подало до контролюючого органу податкову декларацію з податку на додану вартість за травень 2017 року, в якій у рядку 20.2.1 заявило суму від`ємного значення яка підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок у банку у розмірі 47286531грн, до якої додано заяву про повернення суми бюджетного відшкодування.
Офісом великих платників податків Державної фіскальної служби було проведено документальну позапланову перевірку ТОВ “Оптімус Плюс” з питань декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість у декларації за травень 2017, за результатами якої складено Акт № 96/28-10-46-0936726843 від 17.08.2017.
На підставі висновків Акту перевірки контролюючим органом прийнято податкове повідомлення-рішення № 0008264609 від 30.08.2017, яким ТОВ “Оптімус Плюс” зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ за травень 2017 року у розмірі 1386150,00грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції у розмірі 693075,00грн.
За результатами цієї перевірки було узгоджено бюджетне відшкодування з податку на додану вартість в сумі 45900381,00грн.  
Платіжним дорученням №18480477 від 22.08.2017р. Головним управлінням державної казначейської служби у Дніпропетровській області було перераховано на рахунок позивача суму у розмірі 47286531,00грн.
За заявою на договірне списання ТОВ “ОПТ НАФТА ПЛЮС” було повернуто до державного бюджету через Головне управління державної казначейської служби у Дніпропетровській області коштів зарахованих понад узгоджену суму бюджетного відшкодування в розмірі 1386150,00грн.  - меморіальний ордер №100035 від 11.10.2017р.
07.12.2017 ТОВ “Оптімус Плюс” звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 30.08.2017 №0008264609, яким зменшено суму бюджетного відшкодування з ПДВ за травень 2017 року 2021 року у сумі 1386150,00грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у сумі 693075грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2018 у справі №804/8237/17 позов задоволено, визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення від 30.08.2017 №000826460924.
Ухвалою Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 11.07.2018 р. відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2018р. у справі № 804/8237/17.
Верховним Судом у справі № 840/8237/17 касаційні скарги Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби: - повернуто ухвалою від 08.10.2018; - відмовлено у відкритті касаційного провадження від 06.02.2019; - відмовлено у відкритті касаційного провадження від 10.07.2019.
У відповідь на звернення платника податків від 30.11.2018 №110 про отримання інформації про стан бюджетного відшкодування з товариством позивача, контролюючий орган повідомив про те, що процедура судового оскарження 21 податково повідомлення-рішення від 30.08.2017 №0008264609 по судовій справі № 804/8237/17/21 триває.   
У відповідь на звернення позивача від 08.02.2021 №6 Державна казначейська служба України повідомила, що станом на 16.02.2021 інформація з Реєстру заяв про узгоджену органом ДПС суму бюджетного відшкодування із зазначеними платіжними реквізитами ТОВ “ОПТ НАФТА ПЛЮС” по декларації №9117406826 у розмірі 1386150,00грн від Міністерства фінансів України не надходила.   
З матеріалів справи вбачається, що станом на дату розгляду справи судом в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість за заявою ТОВ “ОПТ НАФТА ПЛЮС” від 26.06.2017 номер податкової декларації або уточнюючого розрахунку - 9117406826  в розділі “Інформація про оскарження суми бюджетного відшкодування” міститься наступна інформація: - дата початку оскарження податкового повідомлення-рішення 18.09.2017; - неузгоджена сума податку, заявлена до бюджетного відшкодування, що оскаржується – 1386150,00; - дата закінчення оскарження податкового повідомлення-рішення – (відсутня інформація); - сума податку, що підлягає бюджетному відшкодуванню, узгоджена за результатами оскарження - 0,00.   
Позивач вважає, що відповідач всупереч положенням Податкового кодексу України,  Порядку ведення Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість №26  не заніс інформацію до Реєстру щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування, що свідчить про його протиправну бездіяльність та не відповідає вимогам чинного законодавства, що і стало підставою для звернення з цим позовом до суду.
Суд першої інстанції задовольняючи позов частково дійшов висновку про бездіяльність податкового органу - Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, яка полягає у не внесенні до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування даних про узгоджену суму бюджетного відшкодування ПДВ позивача у розмірі 1386150,00грн, а належним способом захисту  є саме зобов`язання податковий орган вчинити певні дії щодо внесення до вказаного Реєстру таких даних.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції переглядаючи судове рішення доходить наступних висновків.
Законом України “Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо покращення інвестиційного клімату в Україні” №1797-УШ від 21 грудня 2016 року, який набрав чинності з 1 січня 2017 року (далі – Закон №1797), був змінений порядок бюджетного відшкодування ПДВ платникам цього податку, який не передбачає надання контролюючим органом відповідного висновку та його направлення до органу державного казначейства. Відшкодування здійснюється в автоматичному порядку на підставі інформації, відображеної у Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Згідно з підпунктом 200.7.1 пункту 200.7 статті 200 ПК України формування Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування здійснюється на підставі баз даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує податкову і митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів.
Відповідно до підпункту 200.7.2  пункту 200.7 ст.200 ПК України заяви про повернення сум бюджетного відшкодування автоматично вносяться до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування протягом операційного дня їх отримання у хронологічному порядку їх надходження.
Повернення узгоджених сум бюджетного відшкодування здійснюється у хронологічному порядку, відповідно до черговості внесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування.
Платники податку, які мають право на бюджетне відшкодування відповідно до цієї статті та подали заяву про повернення суми бюджетного відшкодування, отримують таке бюджетне відшкодування в разі узгодження контролюючим органом заявленої суми бюджетного відшкодування за результатами камеральної перевірки, а у випадках, визначених пунктом 200.11 цієї статті, - за результатами перевірки, зазначеної у такому пункті, що проводяться відповідно до цього Кодексу (абзац другий пункту 200.10 статті 200 ПК України).
Порядок узгодження зазначеної у заяві суми бюджетного відшкодування визначений у пункті 200.12 цієї статті.
Так, зазначена у заяві сума бюджетного відшкодування вважається узгодженої в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування з однієї із таких дат: а) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення перевірки, в разі, якщо контролюючим органом внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про відсутність порушень під час такої перевірки; б) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку проведення камеральної перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату початку та закінчення проведення перевірки даних, зазначених у податковій декларації або уточнюючому розрахунку, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); в) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для складення акта перевірки, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату складення акту перевірки; г) з дня, наступного за днем закінчення граничного строку, передбаченого цим Кодексом для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення, в разі, якщо контролюючим органом не внесені до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування відомості про дату та номер податкового повідомлення-рішення; ґ) з дня визнання протиправним та/або скасування податкового повідомлення-рішення.
У випадках, передбачених підпунктами "а", "г" і "ґ" цього пункту, інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування контролюючим органом на наступний робочий день після виникнення такого випадку.
Узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі заяв про повернення суми бюджетного відшкодування та перераховується органом, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, у строки, передбачені пунктом 200.13 цієї статті, на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до Державного бюджету України".
На підставі даних Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування орган, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, після дня набуття статусу узгодженої суми бюджетного відшкодування перераховує таку суму з бюджетного рахунка на поточний банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету, протягом п`яти операційних днів (пункт 200.13 статті 200 ПК України).
Пунктами 52 та 56 підрозділу 2 розділу ХХ “Перехідні положення” ПК України, якими цей підрозділ був доповнений Законом №1797, визначено, що до 10 січня 2017р. центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну       податкову та митну політику, зобов`язаний на підставі реєстрів заяв про повернення суми бюджетного відшкодування платникам податку, які відповідають та які не відповідають критеріям, визначеним пунктом 200.19 статті 200 цього Кодексу, в редакції, що діяла до 01.01.2017р., сформувати єдиний Реєстр заяв про повернення суми бюджетного відшкодування у хронологічному порядку їх надходження.
Постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 2017 року №26 був затверджений Порядок ведення Реєстру заяв про повернення сум бюджетного відшкодування податку на додану вартість (далі – Порядок №26), який згідно з пунктом 3 цієї постанови, набирав чинності з 1 квітня 2017 року.
Зазначеною постановою встановлено, що до набрання чинності цим Порядком бюджетне відшкодування сум податку на додану вартість за заявами, включеними до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість, сформованого згідно з пунктом 52 підрозділу 2 розділу ХХ “Перехідні положення” ПК України, здійснюється в порядку, що діяв до 1 січня 2017 року.
Відповідно до положень пункту 4 Порядку №26 орган ДФС вносить до Реєстру, зокрема, такі дані: дату подання заяви про повернення суми бюджетного відшкодування податку на додану вартість на рахунок платника податку у банку, поданої у складі податкової декларації з податку на додану вартість, або уточнюючого розрахунку з податку на додану вартість (в разі їх подання); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, зазначену в кожній заяві, поданій у складі податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), у тому числі окремо, яка підлягає перерахуванню на рахунок платника податку у банку та/або в рахунок сплати грошових зобов`язань, та/або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету; дату початку та закінчення проведення перевірки даних податкової декларації або уточнюючого розрахунку (в разі їх подання), в       складі яких подана заява, з обов`язковою відміткою щодо виду перевірки (камеральна, документальна); суму податку, заявленого до бюджетного відшкодування, та дату поданої до органу ДФС заяви у разі виникнення у платника податку необхідності змінити напрям узгодженого бюджетного відшкодування; дату складення та вручення платнику податку акта перевірки; суму узгодженого органом ДФС бюджетного відшкодування за кожною заявою та дату її узгодження.
Згідно з пунктом 6 Порядку №26 передбачено, що інформація про узгодженість бюджетного відшкодування та його суму відображається в Реєстрі органом ДФС на наступний       робочий день після виникнення такого випадку.
Пунктом 12 Порядку       №26 встановлено, що узгоджена сума бюджетного відшкодування стає доступною органу Казначейства для виконання на наступний операційний день за днем її відображення в Реєстрі та перераховується органом Казначейства у строки, передбачені пунктом 200.13 статті 200 ПК України, на поточний       банківський рахунок платника податку в обслуговуючому банку та/або на бюджетні рахунки для перерахування у рахунок сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу такого платника податку з інших платежів, що сплачуються до державного бюджету.
При цьому, органу Казначейства стають доступними для виконання узгоджені суми бюджетного відшкодування, зазначені в Реєстрі, які підлягають поверненню.
Враховуючи зазначене, є вірними висновки суду, що за встановленою процедурою, контролюючий орган зобов`язаний внести до Реєстру дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку задля забезпечення доступу органу Казначейства до таких сум для цілей перерахування на рахунки платника податку.
Як свідчать встановлені обставини справи, товариство подало податкову декларацію з податку на додану вартість  за травень 2017 року, разом з заявою (додаток №4) про бюджетне відшкодування в сумі 47286531,00грн.
За результатами проведеної перевірки позивачу не підтверджено суму бюджетного відшкодування в розмірі 1386150,00грн, про що винесено податкове повідомлення-рішення № 0008264609 від 30.08.2017, яке було оскаржено підприємством в судовому порядку  (справі №804/8237/17). Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22.02.2018 у справі №804/8237/17 вказане податкове повідомлення-рішення було скасовано, а судове рішення набрало законної сили 24.04.2018р.
Таким чином вказана спірна  сума бюджетного відшкодування стала узгодженою 24.04.2018р. 
Проте доказів того, що після 24.04.2018р. дані щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування у розмірі 1386150,00грн автоматично сформавано у Реєстрі, суду не надано, а отже є вірними висновки суду, що  контролюючим органом всупереч вимогам законодавства не були вчинені дії по внесенню до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування ПДВ даних про узгоджену суму бюджетного відшкодування позивачеві у розмірі 1386150,00грн. задля забезпечення доступу органу Казначейства для перерахунку коштів, що призвело до неотримання позивачем бюджетного відшкодування на вказану суму у визначений законом строк.
Враховуючи вищезазначене, є вірними висновки суду першої інстанції про те, що  оскільки задекларована платником податків за травень 2017 року сума бюджетного відшкодування ПДВ стала узгодженою з дня набрання законної сили судовим рішенням у справі № 804/8237/17, у контролюючого органу були відсутні законні підстави для невнесення до Реєстру заяв про повернення суми бюджетного відшкодування необхідних даних щодо відшкодування платнику податків в автоматичному режимі суми ПДВ за травень 2017 року у розмірі 1386150,00грн, і суд визнав протиправною бездіяльність відповідача та зобов`язав  вчинити певні дії.
Стосовно доводів позивача, які викладені у тому числі і в апеляційній скарзі, щодо ефективного способу захисту прав платника податку шляхом стягнення з Державного бюджету суми бюджетного відшкодування, колегія суддів зазначає наступне.
Так, правова позиція щодо належного і ефективного способу захисту прав платника податку на бюджетне відшкодування сум ПДВ змінювалась касаційними судами неодноразово. Такі зміни були обумовлені у тому числі зміною норм законодавства щодо порядку бюджетного відшкодування сум з ПДВ.
Дійсно за останньою правовою позицією суду касаційної інстанції щодо ефективного способу захисту платника податків в даній категорії справ, є стягнення суми бюджетного відшкодування.
Проте суми бюджетного відшкодування стягуються з державного бюджету.
Центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, є Державна казначейська служба України (Казначейство України), яке, зокрема, здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду.
З урахуванням наведеного, Державна казначейська служба України, як орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах, є органом, через який держава бере участь у справі як сторона.
Одночасно кошти на відшкодування шкоди державою підлягають стягненню з Державного бюджету України.
Проте у цій справі Державна казначейська служба України (її органи) не брали участь у розгляді справі. Вказаний орган не був визначений позивачем у якості відповідача, не залучений судом за клопотанням позивача. 
Відповідно до ч. 3 ст. 48 КАС України, суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.
Відповідно до приписів  ч. 6 ст. 48 КАС України, після залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.
Приписи п. 1 ч. 1 ст. 306 КАС України надають можливість суду апеляційної інстанції  залучити до участі у справі  третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. 
Таким чином норми КАС України не наділяють суд апеляційної інстанції повноваженнями залучати до участі в справі співвідповідачів.
Враховуючи зазначене правові підстави для задоволення апеляційної скарги позивача відсутні.
Доводи скаржника - податкового органу про відсутність  технічної можливості внесення цих даних про суму бюджетного відшкодування до Реєстру, колегія суддів відхиляє та погоджується з висновками суду першої інстанції, про те, що процедура повернення сум бюджетного відшкодування визначена Порядком № 26 та є обов`язковою для здійснення перерахунку сум відшкодування на рахунок платника податків і складності, що виникли у контролюючого органу при внесенні даних щодо узгодженої суми бюджетного відшкодування платника податку задля забезпечення доступу органу Казначейства до таких сум для цілей перерахування на рахунки платника податку не можуть бути підставою для не виконання обов`язку контролюючим органом для внесення таких даних та в результаті викликати негативні наслідки для платника податку у вигляді неотримання ним узгодженої суми бюджетного відшкодування. 
Стосовно доводів скаржника – податкового органу про безпідставне поновлення судом позивачу строку звернення до суду з даним позовом.
Ухвалою суду від 20.04.2023р. вирішено клопотання позивача про поновлення строку звернення до суду.
Також судом встановлено, що 25 лютого 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю “ОПТ НАФТА ПЛЮС” звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби, про визнання протиправною бездіяльність Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби щодо не внесення достовірних даних до Реєстру з відшкодування податку на додану вартість і щодо бюджетного відшкодування податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю “ОПТ НАФТА ПЛЮС” у сумі 1386150,00грн. та стягнути з державного бюджету України на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “ОПТ НАФТА ПЛЮС” заборгованість бюджету з відшкодування податку на додану вартість у сумі 1386150,00грн.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2021 року по справі №160/2920/21 позов задоволено частково, визнано протиправною бездіяльність Офісу великих платників податків Державної фіскальної служби щодо не внесення достовірних даних до Реєстру з відшкодування податку на додану вартість щодо бюджетного відшкодування податку на додану вартість Товариства з обмеженою відповідальністю  “ОПТ НАФТА ПЛЮС” у сумі 1386150,00грн., в решті позовних вимог відмовлено.
Постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 28 липня 2021 року у справі №1602920/21 рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 14 квітня 2021 року у справі №1601600/2920/21 скасовано, позов залишено без розгляду. 
Постановою Верхового Суду від 02.03.2023 року у справі №160/2920/21 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “ОПТ НАФТА ПЛЮС” залишено без задоволення, а постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 28 липня 2021 року без змін. 
Верховний Суд у постанові вказав на правову позицію Великої палати Верховного Суду від 19.01.2023р. №140/1770/19 
Водночас зміна підходів у частині визначення як належних способів захисту в такій категорії справ так і строку звернення до суду призвело до того, що  позивач вчергове звернувся з позовом до суду для захисту своїх прав.
У матеріально-правовому аспекті позивач захищає гарантоване йому державою право на бюджетне відшкодування сплачених сум ПДВ, закріплене ст. 200 ПК України.
Норми ПК України та підзаконних нормативних актів не передбачають алгоритму, за яким платник податків, який домігся в судовому або адміністративному порядку офіційного підтвердження заявлених до відшкодування сум ПДВ, був би зобов`язаний вживати будь-які подальші активні дії чи заходи з метою їх фактичного отримання. Подальші дії зобов`язального характеру передбачені лише з боку держави в особі її уповноважених органів. Таким чином, усі зазначені фактори, від яких залежить ефективне поновлення прав позивача, перебувають у межах контролю держави.
Приводом звернення до суду в цьому випадку є не рішення чи дія суб`єкта владних повноважень, а саме бездіяльність держави в особі її органів щодо невиконання законодавчо встановленого обов`язку. 
Своєю чергою, звертаючись із вимогою про стягнення належних платникові сум бюджетного відшкодування, позивач у межах цієї справи вимагав лише виконання обов`язку держави у спосіб визначений законодавством.
Відповідно до частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожна юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Враховуючи вищенаведене, колегія суддів відхиляє доводи скаржника – податкового органу про безпідставне поновлення судом позивачу строку звернення до суду з даним позовом.
З урахуванням викладеного колегія суддів  дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення.
Розподіл судового збору не здійснюється у відповідності до норм ст. 139 КАС України.
Керуючись ст.ст.  315, ст. 316, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційні  скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "ОПТ НАФТА ПЛЮС", Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 05 вересня 2023 року в адміністративній справі №160/5446/23 - залишити без змін.
Постанова  набирає законної сили з дати її прийняття  та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки визначені ст.ст 328, 329 КАС України.
Повне судове рішення складенл 30 листопада 2023 року.

Головуючий - суддя                                                                      Н.І. Малиш 

                               суддя                                                                      Н.П. Баранник 

                               суддя                                                                      А.А. Щербак