Номер провадження: 33/813/1831/23 
Справа № 493/1343/23
Головуючий у першій інстанції Мясківська І. М.
Доповідач Драгомерецький М. М.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2023 року                                                                 м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі судді судової колегії судової палати з розгляду цивільних справ Драгомерецького М.М.,
при секретарі Узун Н.Д.,
переглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката Сокерчака Вадима Валерійович в інтересах ОСОБА_1 на постанову Балтського районного суду Одеської області від 04 вересня 2023 року по справі про притягнення ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -
В С Т А Н О В И В:
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №559144 від 02.08.2023, ОСОБА_1 26 червня 2023 року о 22.00 год, знаходячись на вул. Шоніна в м. Балта Одеської обл., вчинив сварку по відношенню до ОСОБА_2 , в ході якої висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП (а.с. 2).
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАВ №559145 від 02.08.2023, ОСОБА_2 26 червня 2023 року о 22.00 год, знаходячись на вул. Шоніна в м. Балта Одеської обл., вчинив сварку по відношенню до ОСОБА_1 , в ході якої висловлювався нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КУпАП (а.с. 3).
Постановою Балтського районного суду Одеської області від 04 вересня 2023 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 притягнуто до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено на кожного штраф на користь держави у розмірі 51 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Державної судової адміністрації судовий збір у розмірі 536,80 грн з кожного (а.с. 26-27).
Не погоджуючись із зазначеною постановою суду першої інстанції, адвокат Сокерчак В.В. в інтересах ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що постанова Балтського районного суду Одеської області від 04 вересня 2023 року є частково незаконною і необґрунтованою, тому просить її скасувати в частині визнання винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та закрити в цій частині провадження по справі (а.с. 30-32).
Відповідно до вимог ч. 7 ст. 294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги, а тому постанова Балтського районного суду Одеської області від 04 вересня 2023 року переглядається апеляційним судом лише в частині притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.
Постановою Одеського апеляційного суду від 12 жовтня 2023 року задоволено клопотання адвоката Сокерчака В.В. в інтересах ОСОБА_1 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції із Балтським районним судом Одеської області.
Перевіривши матеріали справи та заслухавши ОСОБА_1 та його адвоката Сокерчака В.В., які підтримали доводи апеляційної скарги, апеляційний суд приходить до висновку про те, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступних підстав.
У відповідності до положень ст. 1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Згідно ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Статтею 280 КУпАП встановлено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Судовий розгляд справ повинен відповідати загальним принципам, а саме: верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, повага до людської гідності, забезпечення права на свободу та особисту недоторканість, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, тощо.
Визнаючи ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладаючи на нього відповідне адміністративне стягнення, суд першої інстанції згідно вимог ст. ст. 245, 247, 251, 252, 280 КУпАП належним чином встановив чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, з`ясував всі фактичні обставин, що мають істотне значення для її розгляду, ухваливши законне та обґрунтоване рішення.
Винуватість особи у вчиненні адміністративного правопорушення встановлюється шляхом дослідження доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 251 та ст. 252 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.
Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статтею 173 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Апеляційним судом встановлено, що факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП підтверджується, наявними в матеріалах справи доказами, а саме: 
1)протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №559144 від 02.08.2023; 
2)протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАВ №559145 від 02.08.2023; 
3)постановою про закриття кримінального провадження від 28.03.2023 року;
4)витягами з ЄРДР від 27.06.2023; 
5)копією рапорту про реєстрацію повідомлення №2261 від 26.06.2023 за фактом спричинення тілесних ушкоджень;
6)копією заяви ОСОБА_1 від 27.06.2023 щодо вчинення відносно нього хуліганських дій з боку ОСОБА_2 ; 
7)протоколом допиту потерпілого ОСОБА_1 від 27.06.2023; 
8)протоколами допиту свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , 
9)письмовими поясненнями ОСОБА_2 ..
Таким чином, оцінюючи вищезазначені докази окремо та в їх сукупності, ґрунтуючись на внутрішньому переконанні, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за порушення громадського порядку та спокою громадян, оскільки такий висновок справедливим та ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи.
Апеляційним судом не приймаються до уваги твердження в апеляційній скарзі про те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки матеріали справи не містять доказів підтвердження того, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою, з огляду на наступне.
Відповідно до п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України №10 від 22 грудня 2006 року «Про судову практику у справах про хуліганство» дрібне хуліганство – це умисне порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке не супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, підприємств, установ та організацій.
Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.
Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язаній манері. Для всіх випадків дрібного хуліганства характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав`язати свою волю, а точніше свавілля.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.
Так, матеріалами справи достовірно встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 склались неприязні конфліктні сусідські відносини, також встановлено, що 26 червня 2023 року о 22.00 год, в м. Балта на вул. Шоніна, Одеської обл., між останніми дійсно відбулась сварку, яка переросла в бійку, в ході якої обидві сторони не стримували емоцій й висловлювань та обвинувачували один одного та членів їх сім`ї в не добросусідстві.
Таким чином, сварка яка переросла в бійку між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в присутності інших осіб поблизу їх домогосподарств, призвала до порушення громадського порядку, тобто спокійної обстановки нормальних умов перебування цих громадян, а тому в діях ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки їх дії виразились саме у вчиненні дрібного хуліганства.
Посилання в апеляційній скарзі на те, що копії протоколів допиту потерпілого та свідків є доказами в рамках кримінального провадження та не можуть бути доказами в даній справі про кримінальне правопорушення, є безпідставними та ґрунтуються на власному неправильному тлумаченні норм чинного законодавства.
Так, особа може бути притягнута до адміністративної відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП.
Згідно п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України, однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов`язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.
Таким чином, складаючи протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, уповноважена особа згідно вимог ст. 251 КУпАП виконала свій обов`язок щодо збирання доказів, та які разом із протокол направила до суду для розгляду.
Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого та справедливого висновку про наявність в діях ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Зазначений висновок суду також відповідає завданням КУпАП, яким є зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством.
Доводи, наведені в апеляційній скарзі, оцінюються судом як такий спосіб захисту, що має на меті уникнення від відповідальності за вчинене правопорушення.
Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Таким чином, не зважаючи на те, що в апеляційній скарзі ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, апеляційній суд погоджується із висновком про наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за порушення ним громадського порядку.
У відповідності до ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін.
Керуючись ст. ст. 247, 294 КУпАП, Одеський апеляційний суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу адвоката Сокерчака Вадима Валерійович в інтересах ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Постанову Балтського районного суду Одеської області від 04 вересня 2023 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Одеського апеляційного суду М.М. Драгомерецький