П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И
22 листопада 2023 р.	м. Одеса	Справа № 400/4707/20	
Перша інстанція: суддя Мороз А. О.,
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
судді-доповідача – Федусика А.Г.,
суддів: Бойка А.В. та Шевчук О.А.,
при секретарі – Пальоній І.М., 
за участю: представника апелянта – Фролової Ольги Володимирівни,
розглянувши в відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м.Одесі апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року по справі за позовом Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправними та скасування наказу та висновку,-

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2020 року Служба відновлення та розвитку інфраструктури у Миколаївській області (далі Служба) звернулась до суду з адміністративним позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просила визнати протиправним та скасувати наказ Північного офісу Держаудитслужби від 21.09.2020 р. №160 “Про початок моніторингу закупівель”; визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UА-2020-06-26-001873-с з предметом закупівлі “поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Н-11 Дніпро — Миколаїв (через м.Кривий Ріг) на ділянці км 207+582 — км 213+208, Миколаївська область” (ДК 021:2015: 45230000-8) — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, опублікований 16.10.2020 р.
В обгрунтування позову було зазначено, що оскаржуваними наказом та висновком порушено законні права та інтереси позивача, адже вони прийняті всупереч чинного законодавства. Так, відповідач не мав повноважень здійснювати моніторинг закупівлі позивача, оскільки здійснення такого моніторингу підпадає під юрисдикцію Південного офісу Держаудитслужби, а не Північного офісу Держаудитслужби. Наказ та висновок підписані неуповноваженою на це особою, що є самостійною підставою для їх скасування. Також позивач вважав, що при відхилені пропозиції ТОВ “Миколаївбудцентр” не допускав порущень Закону України “Про публічні закупівлі”, а також інших порушень, про які зазначено у спірному висновку, але своїм висновком відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, зокрема, шляхом недопущення цих порушень в подальшому. Позивач вважав, що відповідачем не конкретизовано яких саме заходів він має вжити, вимоги відповідача є неконкретизованими. Відтак, оскаржуваний висновок необґрунтований і протиправний, в зв`язку з чим просив суд його скасувати. 

Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року позов задоволено частково. Суд визнав протиправним та скасував висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UА-2020-06-26-001873-с з предметом закупівлі “поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Н-11 Дніпро — Миколаїв (через м. Кривий Ріг) на ділянці км 207+582 — км 213+208, Миколаївська область” (ДК 021:2015: 45230000-8) — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь, опублікований 16.10.2020 р. В решті позову відмовлено.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій зазначено, що рішення судом першої інстанції ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим апелянт просив його скасувати та ухвалити нове про відмову в позові повністю.
Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для її задоволення з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що Служба є державною організацією, зареєстрованою юридичною особою 09.04.2002 р., заснованою на державній власності з метою забезпечення розвитку та функціонування автомобільних доріг загального користування.
Основним предметом діяльності є виконання функцій замовника робіт та послуг з будівництва, реконструкції, ремонтів та утримання автомобільних доріг.
26.06.2020 р. Службою оприлюднено у системі PROZORRO оголошення про проведення відкритих торгів UА-2020-06-26-001873-с з предметом закупівлі «поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Н-11 Дніпро — Миколаїв (через м. Кривий Ріг) на ділянці км 207+582 — км 213+208, Миколаївська область” (ДК 021:2015: 45230000-8) — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь».
Північним офісом Держаудитслужби видано наказ від? 21.09.2020 р. №160 “Про початок моніторингу закупівель”, яким вирішено почати моніторинг процедур закупівель, зокрема, процедури UА-2020-06-26-001873-с, яка проведена позивачем.
За результатами проведення моніторингу Північним офісом Держаудитслужби складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від? 16.10.2020 року, відповідно до якого встановлено порушення, а саме:
- встановлено порушення законодавства в частині складання тендерної документації та/або внесення змін до неї;
- встановлено інші порушення законодавства у сфері закупівель (п. 8 ч. 2 ст. 21 закону 922, ч. 16 ст. 29 Закону № 922 та ч. 9 ст. 26 Закону № 922). 
Вказаним висновком зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема шляхом недопущення їх в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Не погоджуючись з наказом Північного офісу Держаудитслужби від 21.09.2020 р. №160 та висновком Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UА-2020-06-26-001873-с, позивач звернувся з даною позовною заявою до суду.
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції зазначав, що відповідачем оприлюднено 16.10.2020 р. висновок про результати моніторингу закупівлі про результати моніторингу закупівлі UА-2020-06-26-001873-с з предметом закупівлі «поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Н-11 Дніпро — Миколаїв (через м. Кривий Ріг) на ділянці км 207+582 — км 213+208, Миколаївська область” (ДК 021:2015: 45230000-8) — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь».
Зі змісту зазначеного висновку вбачається, що відповідачем встановлено порушення позивачем вимог п.8 ч.2 ст.21 Закону №922-VIII, а саме: оголошення відкритих торгів не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції.
Однак, на момент оголошення позивачем закупівлі, електронною системою закупівель не реалізована можливість заповнення замовниками поля “мова”, тобто таке поле заповнення було відсутнє. Про зазначене позивач надавав пояснення відповідачу 14.08.2020, які останній залишив поза увагою.?
Суд заначив, що відповідальним за наповнення веб-порталу електронних закупівель є? ? центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, тому відповідальність за відсутність необхідного поля для заповнення при оголошенні проведення відкритих торгів і відповідно за не заповнення такого поля не може бути покладена на позивача (замовника).? Тому суд дійшов висновку, що позивачем виконано вимоги щодо оприлюднення інформації щодо оголошення закупівлі, з урахуванням технічних можливостей веб-порталу.? ? ? 
Також суд зазначив, що відповідна норма передбачає обов`язок замовника щодо розміщення повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або в документах у разі виявлення невідповідностей, але позивачем під час розгляду тендерної пропозиції виявлено не подання (відсутність) документів. Тому висновок відповідача щодо даного порушення позивачем є необґрунтованим.
Також вказано, що зазначивши у висновках про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про нечіткість та невизначеність.
Колегія суддів погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції і вважає їх такими, що відповідають вимогам статей 2, 6, 8, 9, 73, 74, 75, 76, 77, 78 КАС України, з огляду на таке.
Відповідно до ч.1 ст.308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
З матеріалів справи, зокрема, апеляційної скарги вбачається, що рішення суду першої інстанції оскаржується лише відповідачем та в частині задоволених позовних вимог, а тому з врахуванням наведеного, колегія суддів переглядає рішення суду першої інстанції лише в цій частині.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положеннями ст.2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.1 ст.5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з ч.1 ст.6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Преамбулою Закону України «Про публічні закупівлі» (далі Закон) визначено, що цей Закон визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Положеннями статті 5 Закорну передбачено принципи здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників. Так, закупівлі здійснюються за такими принципами:
1) добросовісна конкуренція серед учасників;
2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;
3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;
4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;
5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;
6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом.
Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Замовники, учасники процедур закупівлі, суб`єкт оскарження, а також їхні представники повинні добросовісно користуватися своїми правами, визначеними цим Законом.
Забороняється зловживання правами, у тому числі правом на оскарження рішень, дії чи бездіяльності замовника.
Відповідно до ст.8 Закону моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
З матеріалів справи вбачається, що відповідачем оприлюднено 16.10.2020 р. висновок про результати моніторингу закупівлі про результати моніторингу закупівлі UА-2020-06-26-001873-с з предметом закупівлі “поточний середній ремонт автомобільної дороги загального користування державного значення Н-11 Дніпро — Миколаїв (через м. Кривий Ріг) на ділянці км 207+582 — км 213+208, Миколаївська область” (ДК 021:2015: 45230000-8) — Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь.
Зі змісту зазначеного висновку вбачається, що відповідачем встановлено порушення позивачем вимог п.8 ч.2 ст.21 Закону, а саме - оголошення відкритих торгів не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції.
Суд зазначає, що дійсно відповідно до п.8 ч.2 ст.21 Закону оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію, зокрема, мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції.
Поряд з цим, відповідно до п.5 ч.1 ст.1 Закону веб-портал Уповноваженого органу з питань закупівель (надалі - веб-портал Уповноваженого органу) - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах", до складу якої входять модуль електронного аукціону і база даних, та є частиною електронної системи закупівель. Веб-портал Уповноваженого органу є онлайн-сервісом, що забезпечує створення, зберігання, оприлюднення всієї інформації про закупівлі, проведення електронного аукціону, автоматичний обмін інформацією і документами та користування сервісами з автоматичним обміном інформацією, доступ до якого здійснюється за допомогою мережі Інтернет. Забезпечення функціонування веб-порталу Уповноваженого органу здійснюється, у тому числі, за рахунок надання авторизованим електронним майданчикам платного доступу до нього. 
Згідно п.36 ч.1 ст.1 Закону Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель. А відповідно до п. 2-1 п. 1 ст. 1 Закону №922, адміністратор електронної системи закупівель - юридична особа, визначена Уповноваженим органом відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель. 
Позивачем зазначено, що на момент оголошення закупівлі, електронною системою закупівель не реалізована можливість заповнення замовниками поля “мова”, таке поле заповнення було відсутнє. Вказані обставини також підтверджуються листом ТОВ «СМАРТТЕНДЕР» від 07.09.2020 року №777, де зазначено, що технічне завдання ДП «ПРОЗОРРО» не передбачає окремого поля для внесення інформації про мову закупівлі.
Отже, враховуючи, що відповідальним за наповнення веб-порталу електронних закупівель є?центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель, колегія суддів приходить до висновку, що відповідальність за відсутність необхідного поля для заповнення при оголошенні проведення відкритих торгів і відповідно за не заповнення такого поля не може бути покладена на позивача.? ?
Більше того, колегія суддів вважає, що позивачем по суті виконано вимоги щодо оприлюднення інформації щодо оголошення закупівлі, з урахуванням технічних можливостей веб-порталу, шляхом зазначення позивачем в п.7 розділу 1 Тендерної документації інформації, що під час проведення процедури закупівель усі документи, що готуються замовником викладаються українською мовою; усі документи, що мають відношення до тендерної пропозиції та складаються учасником викладаються українською мовою.
Європейський суд з прав людини (далі також - ЄСПЛ) провів лінію між формалізмом та надмірним формалізмом. Так, формалізм є явищем позитивним та необхідним, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу. Надмірний ж формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду. Формалізм не є надмірним, якщо сприяє правовій визначеності та належному здійсненню правосуддя.
Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) може позбавити заявників права звертатися до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain»).
Колегія суддів зазначає, що визначення відповідачем порушення Службою вимог п.8 ч.2 ст.21 Закону, а саме - оголошення відкритих торгів не містить інформації про мову, якою повинні готуватися тендерні пропозиції, за умови відсутності такої технічної можливості та при зазначенні позивачем в п.7 розділу 1 Тендерної документації інформації, що під час проведення процедури закупівель усі документи викладаються українською мовою, є проявом надмірного формалізму з боку відповідача.
Крім того, з висновку відповідача вбачається, що відповідно до протоколу розгляду тендерних пропозицій від 04.08.2020 р., замовником відхилено ТОВ “Миколаївбудцентр” з підстав невідповідності тендерної пропозиції кваліфікаційним критеріям, встановленим у ТД. При цьому, повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в електронній системі закупівель замовником не розміщено, чим порушено вимоги ч.16 ст.29 Закону та ч.9 ст.6 Закону.
Колегія суддів не погоджується з вказаним висновком відповідача та зазначає, що відповідно до п.16 ст.29 Закону якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах:
1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до  статті 16  цього Закону;
2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей повинно містити таку інформацію:
1) перелік виявлених невідповідностей;
2) посилання на вимогу (вимоги) тендерної документації, щодо якої (яких) виявлені невідповідності;
3) перелік інформації та/або документів, які повинен подати учасник для усунення виявлених невідповідностей.
Також, відповідно до положень статті 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо:
1) учасник процедури закупівлі:
не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим  статтею 16  цього Закону та/або наявні підстави, встановлені  частиною першою  статті 17 цього Закону;
не відповідає встановленим  абзацом першим  частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;
зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з  частиною п`ятнадцятою  статті 29 цього Закону;
не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;
не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;
не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в  частині чотирнадцятій  статті 29 цього Закону;
визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог  частини другої  статті 28 цього Закону;
Аналіз положень частини 16 статті 29 Закону та пункту 1 частини 1 статті 31 Закону дає підстави для висновку, що саме встановлення невідповідності у інформації та/або документах, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону, є підставою для надання замовником цьому учаснику процедури закупівлі строку на усунення таких невідповідностей. Натомість, відсутність усіх необхідних документів, як таких, для підтвердження кваліфікаційних критеріїв, які вимагалися замовником у тендерній документації, є підставою для відхилення тендерної пропозиції такого учасника за приписами пункту 1 частини першої статті 31 Закону.
Таким чином, оскільки ТОВ “Миколаївбудцентр” саме не надано документальне підтвердження (тобто не допущено неточності, а саме відсутні певні документи) до тендерної документації на працівників, що будуть задіяні при наданні послуг за предметом закупівлі, суд приходить до висновку про обгрунтованість відхилення позивачем пропозиції ТОВ “Миколаївбудцентр”.
Наведене узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 02.08.2023 року, справа №380/6819/22.
Крім того, в оскаржуваному висновку відповідач зобов`язує позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом недопущення їх в подальшому.
Поряд з цим, зазначивши у висновках про необхідність усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач та не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про нечіткість та невизначеність. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, у свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акту індивідуальної дії. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення порушення свідчить про встановлення цього порушення, так і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Наведене узгоджується також з висновком Верховного Суду, викладеним у постанові від 27 липня 2023 року, справа №420/16485/22.
Таким чином, на підставі встановлених в ході судового розгляду обставин, суд першої інстанції дійшов правильного висновку стосовно спірних правовідносин щодо визнання протиправним та скасування висновку Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі UА-2020-06-26-001873-с.
Доводи апеляційної скарги, яким була дана оцінка в мотивувальній частині рішення, ґрунтуються на суб`єктивній оцінці фактичних обставин справи та доказів. Зазначені доводи не містять посилань на конкретні обставини чи факти або на нові докази, які б давали підстави для скасування рішення суду першої інстанції.
Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції порушень матеріального і процесуального права при вирішенні справи не допустив, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують. За таких обставин, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 308, 309, 315, 321, 322, 325 КАС України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 31 липня 2023 року – без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів у випадках, передбачених підпунктами а), б), в), г) пункту 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Суддя-доповідач 		А.Г. Федусик	
Судді	  	А.В. Бойко    О.А. Шевчук