П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

25 грудня 2023 р.	м. Одеса	Справа № 420/18155/23	

Головуючий в 1 інстанції: Попов В.Ф. 
Місце та час укладення судового рішення «--:--»,  м. Одеса
Повний текст судового рішення складений 26.09.2023р.

П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі  колегії суддів:
головуючого судді Крусяна А.В.,
суддів Єщенка О.В., Яковлєва О.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення та припису, -

В С Т А Н О В И В:

18.07.2023р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради про визнання протиправними та скасування постанов у справах про адміністративні правопорушення: від 04.06.2021р. №045/21 щодо притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.4 ст.96 КУпАП, накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 4250грн.; від 22.02.2022р. №078/22 щодо притягнення його до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.188-42 КУпАП, накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу у розмірі 6800грн.; припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.05.2021р. №062/21.
Разом із позовною заявою подано клопотання про поновлення процесуального строку звернення до суду із даним позовом.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 16.09.2023р. відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду.
11.09.2023р. Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради подало до суду першої інстанції клопотання про залишення позову без розгляду з підстав того, що позивачем без поважних причин пропущено строк звернення до суду із даним позовом.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 26.09.2023р. позов залишений без розгляду з підстав пропущення позивачем строку звернення до суду щодо оскарження спірних постанов у справі про адміністративне правопорушення та припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, та ненадання поважних причин пропуску строку.
Не погоджуючись з ухваленим у справі судовим рішенням, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин справи та порушення норм процесуального права, позивач подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Апелянт посилається на подання обґрунтованого клопотання про визнання поважними причин пропуску строку звернення до суду, якому суд першої інстанції не надав належної оцінки.
Заслухавши суддю-доповідача, розглянувши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Частиною 1 ст.5 КАС України визначено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду за захистом, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або законні інтереси.
Проте, процесуальним законом передбачені певні обмеження такого права, зокрема, шляхом встановлення строку звернення до адміністративного суду за захистом порушених прав.
Відповідно до ст.118 КАС України процесуальні строки - це встановлені законом або судом строки, у межах яких вчиняються процесуальні дії. Процесуальні строки встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом.
Процесуальні строки визначаються днями, місяцями і роками, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.
Частинами 1, 2  ст.122 КАС України  визначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Також, згідно ч.2 ст.286 КАС України, позовну заяву щодо оскарження рішень суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності може бути подано протягом десяти днів з дня ухвалення відповідного рішення (постанови).
Тобто, для оскарження постанов у справах про адміністративні правопорушення: від 04.06.2021р. №045/21 та від 22.02.2022р. №078/22 встановлено десятиденний строк, а  припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 21.05.2021р. №062/21, шестимісячний строк, які, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ч.3 ст.123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанцій виходив з того, що у актах перевірок, протоколах про адміністративне правопорушення, постановах про адміністративні правопорушення є підписи позивача про ознайомлення та їх отримання. /т.1 а.с.132-173/
Крім того, у оскаржуваних постановах про адміністративні правопорушення від 04.06.2021р. №045/21 та від 22.02.2022р. №078/22 зазначено, що ОСОБА_1 був присутній під час розгляду справ про адміністративні правопорушення. /т.1 а.с.170-171, 144-145/
Суд першої інстанції вважав, що з моменту проведення перевірки та складання акту від 21.05.2021р. №000106 та його отримання позивачем, йому стало відомо про вчинення контролюючим органом заходів контролю та можливе застосування заходів впливу до нього, що давало підстави для визначення цих правовідносин спірними та здійснення позивачем контролю за їх наслідками та проходженням.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що доводи позивача про незнання щодо оскаржуваних постанов та припису свідчать про його байдужість до своїх прав або небажання дізнатися, що не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.
Враховуючи те, що провадження у справі вже було відкрито, суд першої інстанції застосував ч.3 ст.123 КАС України.
З цього приводу колегія суддів зазначає, що застосування ч.3  ст.123 КАС України  вимагає дотримання одночасно двох умов: виявлення факту пропуску строку після відкриття провадження у справі, та відсутність клопотання позивача про поновлення такого строку або неповажність причин для поновлення строку, вказаних у клопотанні.
У даній справі факт пропуску строку звернення до суду був виявлений судом ще до відкриття провадження у справі, оскільки позивачем було подано клопотання про поновлення строку звернення до суду разом з позовною заявою.
При цьому, ухвала про відкриття провадження у справі взагалі не містить оцінки доводів заяви, поданої позивачем, зокрема, причин пропуску позивачем строку для звернення до суду. Фактично суд першої інстанції поновив позивачу строк звернення до адміністративного суду без зазначення про це в резолютивній частині ухвали та без визнання поважними причин пропуску такого строку. Колегія суддів наголошує, що при встановленні можливості визнання поважними причин пропуску строку суд має встановити дійсні обставини, що зумовили таку ситуацію, та належним чином мотивувати своє рішення.
Виходячи з приписів ч.1  ст.123 КАС України  суд першої інстанції мав надати оцінку зазначеним у клопотанні про поновлення строку причинам пропуску строку, зробити висновок щодо їх поважності, а також, у випадку визнання таких причин неповажними, надати можливість позивачу вказати інші підстави для поновлення строку.
Застосування судом першої інстанцій ч.3 ст.123 КАС України  є помилковим, оскільки факт пропуску процесуального строку був відомий суду ще до відкриття провадження у справі, позивач подав заяву про поновлення такого строку, що не було враховано судом першої інстанції.
За змістом ч.4  ст.123 КАС України  суд залишає позовну заяву без розгляду у разі, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними. 
Тобто, зазначена правова норма зобов`язує суд запропонувати позивачу вказати інші підстави пропуску строку звернення до суду після того, як суд дійде висновку про передчасність висновку щодо поважності причин пропуску строку, вказаних позивачем у первісній заяві про поновлення строку для звернення до суду.
Таким чином, з`ясувавши після відкриття провадження у справі, що причини, зазначені у клопотанні про поновлення строку звернення до адміністративного суду, не є поважними, суду першої інстанції належало застосувати положення саме ч.4 ст.123 КАС України  та надати позивачу можливість повідомити про інші причини пропуску строку звернення до суду, оцінивши їх на предмет поважності. 
Водночас, судом першої інстанції не надано позивачу можливості повідомити про інші причини пропуску строку звернення до суду, що свідчить про порушення норм процесуального права.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.03.2021р. у справі №520/11044/19; від 04.04.2023р. у справі №496/310/22.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що оскаржену ухвалу суду про повернення позову винесено без належних підстав з порушенням норм процесуального права, тому ухвала суду першої інстанції в порядку ст.320 КАС України підлягає скасуванню, з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст.311, 315, 320, 321, 322, 325, 328 КАС України, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити, ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року про залишення позову без розгляду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її проголошення,  та оскарженню не підлягає. 

Суддя-доповідач 		А.В. Крусян	
Судді	  	О.В. Єщенко    О.В. Яковлєв