ПОСТАНОВА 
Іменем України

12 грудня 2023 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 404/6280/22
провадження № 22-ц/4809/1254/23 

       Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
       Мурашка С. І. (головуючий, суддя-доповідач), Карпенка О. Л., Чельник О. І.,
за участі секретаря – Гончар В. В.,
учасники справи:
позивач – ОСОБА_1 , 
відповідач – Комунальний заклад «Кіровоградський академічний обласний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького»,
розглянув в порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою Комунального закладу «Кіровоградський академічний обласний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького» на рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 серпня 2023 року у складі судді Павелко І. Л. і

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовної заяви

В листопаді 2022 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Комунального закладу «Кіровоградський академічний обласний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького» (далі – Театр ім. М. Л. Кропивницького) та просила визнати протиправним і скасувати наказ від 29.09.2022 № 147к «Про притягнення до дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 », яким оголошено догану артисту драми вищої категорії – ОСОБА_2 за порушення трудової дисципліни по факту невиконання посадових обов`язків та стягнути з Театру ім. М. Л. Кропивницького на свою користь судові витрати по справі.
Позовна заява мотивована тим, що 29.09.2022 відповідачем було винесно наказ № 147к «Про притягнення до дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 », яким оголошено догану позивачу за порушення трудової дисципліни по факту невиконання посадових обов`язків.
У вказаному наказі зазначено, що 30.08.2022 ОСОБА_1 відмовилась фіксувати час прибуття та час вибуття з роботи в «Журналі обліку робочого часу художньо-артистичного персоналу».
Позивач вважала, що оскаржуваний наказ є незаконним та необгрунтованим, адже вона не здійснила жодного порушення дисципліни, а сам наказ містить неправдиві відомості щодо обставин події.
В доповідній записці, наказі про проведення службового розслідування та в оскаржуваному наказі зазначені різні обставини події.
Правила внутрішнього трудового розпорядку не передбачають ведення журналів, а визначають, що час роботи художньо-артистичного персоналу визначається індивідуальними функціональними обов`язками, репертуарним планом роботи у розкладом репетицій.
Крім того, облік робочого часу ведеться в табелі обліку використання робочого часу, а не в журналі, який відповідачем взагалі не заводився.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 серпня 2023 року позовну заяву задоволено.
Визнано протиправним та скасовано наказ Комунального закладу «Кіровоградський академічний обласний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького» № 147к від 29.09.2022 «Про притягнення до дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 », яким оголошено догану артисту вищої категорії – ОСОБА_2 за порушення трудової дисципліни по факту не виконання посадових обов`язків.
Стягнуто з Комунального закладу «Кіровоградський академічний обласний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького» на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 992,40 грн та правничу допомогу врозмірі 6 000 грн.
Рішення суду мотивовано тим, що ОСОБА_1 відмовилася розписуватися в журналі, який офіційно не передбачений жодним нормативним актом, що стосується трудової дисципліни та рахування трудового часу, а тому позивач не порушувала трудової дисципліни.

Короткий зміст апеляційної скарги

В апеляційній скарзі Комунальний заклад «Кіровоградський академічний обласний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького» просить скасувати рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 серпня 2023 року та ухвалити нове, яким відмовити позивачу у задоволенні позовних вимог.
Апеляційна скарга мотивована тим, що рішення суду першої інстанції є незаконним, та таким, що підлягає скасуванню через неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи.
Суд першої інстанції не врахував, що з урахуванням специфіки роботи для артистичного персоналу театру діє гнучкий графік роботи.
Згідно умов Контракту від 09.12.2017, укладеного між сторонами, Колективного договору на 2020-2023 роки, діючої посадової інструкції ОСОБА_1 , остання зобов`язана виконувати накази, розпорядження та вказівки директора.
Судом першої інстанції не було враховано, що в межах наданих повноважень та з метою забезпечення трудової дисципліни, директором театру були видані накази № 10 від 12.01.2017 «Про облік робочого часу артистичного персоналу» та № 94 від 16.08.2022 про повторне ознайомлення з наказом № 10 від 12.01.2017, які ніким не оскаржувалися та не визнавалися протиправними, а їх видання було обумовлене специфікою та гнучким графіком роботи, переходом на контрактну систему, необхідністю поновго та об`єктивного обліку залучення артистів для їх заохочення за сумлінну працю та необхідністю виконання умов охорони праці.
Суд першої інстанції не взяв до уваги покази свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що підтверджують правомірність та необхідність дотримання та виконання артистами театру наказів директора театру.
Посилання суду першої інстанції на те, що в доповідній записці, наказі по проведення службового розслідування та в оскаржуваному наказі зазначені різні обставини події, є помилковими та відповідають дійності.
Крім того, в рішенні суду першої інстанції не наведено доказів того, що дисциплінарне стягнення на ОСОБА_1 накладено з перевищенням влади та порушенням вимог чинного законодавства.

Короткий зміст відзиву на апеляційну скаргу

Від адвоката Усатенка В. Ю., який представляє інтереси ОСОБА_1 , надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить залишити апеляційну скаргу Театра ім. М. Л. Кропивницького без задоволення, а рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 серпня 2023 року без змін.

Розгляд справи у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції

В судовому засіданні апеляційного суду представник ОСОБА_1 адвокат Усатенко В. Ю. заперечував проти доводів апеляційної скарги.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з судовою повісткою.
Відповідно до положень частини першої статті 372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.
Оскільки відповідач про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, суд вирішив розглядати справу без участі осіб, що не з`явились, що відповідає положенням ст. 372 ЦПК України.

Позиція апеляційного суду щодо апеляційної скарги

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Судом першої інстанції встановлено, що згідно п. 1 розд. 3 Контракту від 08.12.2017, укладеного між ОСОБА_1 та Театром ім. М. Л. Кропивницького та п. 2.4 Колективного договору на 2020-2023 роки, працівник зобов`язаний: дотримуватися трудової дисципліни та правил трудового розпорядку, виконувати накази, розпорядження та вказівки директора.
16.08.2022 директором Театру ім. М. Л. Кропивницького було видано наказ № 94 про повторне ознайомлення з вимогами наказу № 10 від 12 01.2017 «Про облік робочого часу артистичного персоналу». Відповідач відмовилася від ознайомлення з вказаним наказом.
В наказі № 10 від 12.01.2017 зазначено, що облік робочого часу художньо-артистичного персоналу вести в « ІНФОРМАЦІЯ_1 ». Відповідальність за достовірність відомостей та ведення «Журналі робочого часу художньо-артистичного персоналу» покласти на завідуючу трупи ОСОБА_3 .
Працівникам, які відносяться до художньо-артистичного персоналу фіксувати прибуття та час вибуття з роботи в «Журналі робочого часу художньо-артистичного персоналу» під підпис.
30.08.2022 ОСОБА_1 відмовилася виконувати наказ директора театру № 10 від 12.01.2017 «Про облік робочого часу артистичного персоналу».
23.09.2022 було видано наказ № 114 «Про проведення службового розслідування», яке було доручено інженеру з охорони праці Заіці.
29.09.2022 директором театру було видано наказ № 117-к «Про притягнення до дисциплінарного стягнення ОСОБА_1 »

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права

Згідно з частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Суд також може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.
Трудова дисципліна – це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи в роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Згідно з частиною першою статті 147 КЗпП України за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано такий захід стягнення як догана.
Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати всі обставини, за яких вчинено проступок. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника.
Отже, при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147–149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
Відповідно до правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 18 січня 2018 року у справі № 757/16203/16-ц (провадження № 61-809св17) і застосованого судом апеляційної інстанції у цій справі, дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Аналогічні правові висновки щодо тлумачення та застосування статей 147, 147-1 КЗпП України викладено, зокрема, у постановах Верховного Суду від 19 липня 2022 року у справі № 608/715/21 (провадження № 61-3029св22), від 30 березня 2022 року у справі № 530/1450/19 (провадження № 61-9969св21), від 17 лютого 2022 року у справі № 171/131/20 (провадження № 61-3366св21).
Частина друга статті 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких згідно з пунктом 3 вказаної частини є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості.
Принцип змагальності під час розгляду справи судом визначає можливості й обов`язки сторін щодо доказування.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін (частина перша статті 12 ЦПК України).
Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із частиною шостою статті 81 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до частин першої статті 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Матеріалами справи підтверджується, що 08 грудня 2017 року між ОСОБА_1 та Театром ім. М. Л. Кропивницького було укладено контракт (далі – Контракт), за умовами якого позивач була призначена на посаду артиста драми вищої категорії (18 тарифний розряд), як така, що пройшла на заміщення посади за конкурсом (а. с. 10-12).
Пунктом 7 розділу 1 Контракту визанчена трудова функція працівника: готує під керівництвом режисера і виконує у виставах, концертних програмах, урочистих та святкових заходах доручені йому ролі та іншу творчу сценічну роботу, як на стаціонарі, так і на гастролях і виїздах; повинен володіти необхідними творчими здібностями та акторською майстерністю для створення сценічних образів; зобов`язаний володіти елементами внутрішньої і зовнішньої акторської техніки та різноманістністю виразних засобів; з`являтись не репетиції творчо підготовленим, постійно вдосконалювати свою майстерність, самостійно займатися тренажем; зберігати і підтримувати зовнішню форму, що відповідає характеру виконуваних ролей; у разі виробничої потреби готує роль у порядку термінового вводу.
До обов`язків працівника за змістом п. 1 розділу 3 Контракту належать: сумлінне виконання трудової функції, що визначена посадовою інструкцією; виконання рішень та розпоряджень безпосереднього керівника; дотримання трудової дисципліни і правил внутрішнього трудового розпорядку закладу культури; виконання наказів, розпоряджень та вказівок директора тощо.
Пунктом 1 розділу 4 Контракту передбачено, що початок і закінчення роботи відповідно до законодавства встановлюється правилами внутрішнього трудового розпорядку, колективним договором, репертуарним планом роботи та розкладом репетицій.
При цьому, може встановлюватись підсумковий облік робочого часу за обліковий період.
Розділом ІІ Посадової інструкції артиста драми вищої категорії ОСОБА_1 , затвердженої директором Театру ім. М. Л. Кропивницького В. Єфімовим 08 грудня 2017 року (далі – Посадова інструкція), визначені посадові обов`язки позивача, які ідентичні до тих, що зазначені в п. 7 розділу 1 Контракту (а. с. 13).
       Розділом 3 Колективного договору Театру ім. М. Л. Кропивницького на 2020-2023 рокуи, схваленого загальними зборами трудового колективу 27 травня 2020 року (далі – Колективний договір), визначено робочий час та час відпочинку (а. с. 14-16).
Пунктом 3.1. Колективного договору передбачено, що робочий день починається і закінчується в час, встановлений Правилами внутрішнього трудового розпорядку.
Працівник театру зобов`язаний сумлінно ставитися до своїх обов`язків, дотримуватись Правил внутрішнього трудового розпорядку, своєчасно виконувати розпорядження роботодавця, підвищувати мистецький рівень вистав, дотримуватись правил техніки безпеки і виробничої санітарії, берегти майно театру (п. 4.2. Колективного договору).
       Крім того, розділом ІІІ Правил внутрішнього трудового розпорядку Театру ім. М. Л. Кропивницького, який є додатком до Колективного договору на 2020-2023 роки врегульовано робочий час і його використання, пунктом 8 якого передбачено, що час роботи художньо-артистичного персоналу визначається індивідуальними функціональними обов`язками, репертуарним планом роботи і розкладом репетицій (а. с. 17-21).
Наказом директора Театру ім. М. Л. Кропивницького № 10 від 12.01.2017 визначено, що облік робочого часу художньо-артистичного персоналу вести в « ІНФОРМАЦІЯ_1 »; працівникам, які відносяться до художньо-артистичного персоналу фіксувати час прибуття та час вибуття з роботи в «Журналі обілку робочого часу художньо-артистичного персоналу» під підпис; відповідальність за достовірність відомостей та ведення «Журналі робочого часу художньо-артистичного персоналу» покласти на завідуючу трупи ОСОБА_3 (а. с. 29).
18 серпня 2022 року відповідачем видано наказ № 94 «Про повторне ознайомлення художньо-артистичного персоналу з наказом від 12 січня 2017 року № 10 «Про облік робочого часу артистичного персоналу» (а. с. 28).
Відповідно до доповідної записки від 30.08.2022 в. о. завідувача трупи театру ОСОБА_3 зазначила, що 30.08.2022 відбулася репетиція о 12.30 год. вистави «Кохання панночки», в якій була задіяна артист ОСОБА_1 , яка відмовилась розписатисъ в журналх «Обліку робочого часу артистичного персоналу» (а. с. 27).
В подальшому з приводу зазначеної події були проведені службові розслідування, що підтверджується відповідними актами (а. с. 35-36, 41-44).
Наказом дирекора Театру ім. М. Л. Кропивницького від 29.09.2022 № 147-к оголошено догану артисту драми вищої категорії – ОСОБА_2 за порушенн трудової дисципліни, по факту невиконання посадових обов`язків, з підстав того, 30.08.2022 ОСОБА_1 відмовилась розписатисъ в журналх «Обліку робочого часу артистичного персоналу». 
В зазначеному наказі було вказано, що відмовившись виконаувати наказ від 12 січня 2017 року № 10 «Про облік робочого часу артистичного персоналу», позивач порушила п. 1 розділу 3 Контракту, пункт 7 розділ ІІ Посадової інструкції та п. 2.4. Колективного договору (а. с. 45-47).
Аналізуючи наведені норми, що визначають трудову дисципліну позивача, суд приходить до висновку, що ні Колективним договором, ні Правилами внутрішнього трудового розпорядку, ні Посадовою інструкцією ні Котрактом не передбачно безпосередній обов`язок ОСОБА_1 проставляти підпис в журналі «Облік робочого часу артистичного персоналу».
За змістом ст. 31 КЗпП України роботодавець не має права вимагати від працівника виконання роботи, не обумовленої трудовим договором.
Таким чином, відповідач не може ставити у вину позивачеві та притягати її до дисциплінарної відповідальності за невиконання обов`язків, не обумовлених трудовим договором, а тому притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності суперечить статті 31 КЗпП України і є незаконним.
Ураховуючи вищезазначене, розглядаючи спір, який виник між сторонами у справі, суд першої інстанції, дослідивши належним чином надані докази та встановивши дійсні фактичні обставини у справі, дійшов по суті правильного висновку про наявність підстав для задоволення позову та ухвалив законне й обґрунтоване рішення, яке відповідає вимогам матеріального та процесуального права.
Безпідставними є доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції не врахував специфіку роботи та гнучкий графік роботи артистичного персоналу театру, оскільки матеріали справи не містять доказів того, що до безпосередніх обов`язків ОСОБА_1 належить обов`язок проставляти підпис в журналі «Облік робочого часу артистичного персоналу».
Суд не бере до уваги доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_1 зобов`язана виконувати накази директора № 10 від 12.01.2017 «Про облік робочого часу артистичного персоналу» та № 94 від 16.08.2022 про повторне ознайомлення з наказом № 10 від 12.01.2017, які ніким не оскаржувалися та не визнавалися протиправними, оскільки відповідач не мав права вимагати від працівника виконання роботи, не обумовленої трудовим договором.
Необгрунтованими є доводи апеляційної скарги про те, що суд не взяв до уваги покази свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , оскільки судом першої інстанції було враховано зазначені покази при вирішенні спору та надано їм відповідну оцінку у взаємозв`язку з іншими наявними в матеріалах справи доказами.
Суд частково погоджується з доводами апеляційної скарги про те, що помилковими є посилання суду першої інстанції на те, що в доповідній записці, наказі по проведення службового розслідування та в оскаржуваному наказі зазначені різні обставини події, разом з тим вказані недоліки на правильні по суті спору висновки не вплинули.
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (SERYAVINANDOTHERSv. UKRAINE, № 4909/04, § 58, ЄСПЛ, від 10 лютого 2010 року).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.
За змістом ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки, суд першої інстанції ухвалив в судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін.

Щодо судових витрат

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першоїстатті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.
Оскільки, апеляційну скаргу залишено без задоволення, підстав для нового розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з розглядом справи у суді першої інстанції, а також розподілу судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції, немає.
Керуючись ст. ст. 374, 375, 376, 381-384 ЦПК України, суд 

П О С Т А Н О В И В :

       Апеляційну скаргу Комунального закладу «Кіровоградський академічний обласний український музично-драматичний театр ім. М. Л. Кропивницького» залишити без задоволення, а рішення Кіровського районного суду м. Кіровограда від 04 серпня 2023 року без змін.
       Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст. 389 ЦПК України.
       Повний текст постанови складено 14.12.2023.

Головуючий суддя                                                 С. І. Мурашко 

Судді                                                                 О. Л. Карпенко

       
       О. І. Чельник