П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2023 р.	м. Одеса	Справа № 400/4816/23	

                                                                                                                                                                   Головуючий в 1 інстанції: Мороз А. О.
                                                                                                                                                                   Місце ухвалення: м. Миколаїв
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого  –   Лук`янчук О.В.
суддів             –   Бітова А.І.
–   Ступакової І.Г.
при секретарі –   Качуренко В. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одеса адміністративну справу за апеляційною скаргою Державної податкової служби України на рішення  від 17 серпня 2023 року у справі за позовом ТОВ "УКРЛЕД" до Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення,- 

В С Т А Н О В И Л А:

ТОВ "УКРЛЕД" звернулось до суду з позовом до Державної податкової служби України, в якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 8593552/39368124 від 07.04.23 р.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що 20.03.23 р. позивачем було подано до податкового органу Таблицю даних платника податку на додану вартість, зареєстровану в контролюючому органі за № 9054842356 з поясненнями та копіями документів, однак відповідачем було прийнято спірне рішення. Позивач вказує, що в спірному рішенні зазначено підставу: “наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: встановлено невідповідність придбаного товару реалізованому; наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить”, при цьому контролюючим органом не зазначено суть та характер наявної податкової інформації, що стала підставою для прийняття такого рішення, не ідентифіковано конкретні ризикові операції. Тобто, спірне рішення фактично не містить його обґрунтування.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2023 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЛЕД" до Державної податкової служби України задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 8593552/39368124 від 07.04.23 р.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України  на користь товариства з обмеженою відповідальністю "УКРЛЕД" судовий збір в сумі 2 684 грн.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, ДПС  України подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незастосування норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування обставин справи та надання висновків, що не відповідають викладеним обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити по справі нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
В своїй скарзі, апелянт зазначає, що   рішення комісії про неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, саме по собі не має юридичного значення для цілей створення правових наслідків для позивача, оскільки не має безпосереднього впливу на суб`єктивні права та обов`язки позивача шляхом позбавлення його можливості реалізувати належне йому право шляхом покладення на нього будь-якого обов`язку, а відтак зазначене рішення комісії ДПСУ безпосередньо не створює будь-яких наслідків та не порушує права та інтереси позивача.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Судом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю “УКРЛЕД” перебуває на обліку в Головному управлінні ДПС у Миколаївській області та зареєстровано за такою юридичною/податковою адресою: 54018, м. Миколаїв, вул. Турбінна, буд. 15-Б.
Фактичними видами діяльності позивача є: 46.90 Неспеціалізована оптова (основний); - 25.99 Виробництво інших готових металевих виробів; 22.29 Виробництво інших виробів із пластмас; 24.53 Лиття легких кольорових металів; 25.50 Кування, пресування, штампування, профілювання; порошкова металургія.
Для здійснення господарської діяльності Позивач має в наявності технічні та матеріальні ресурси (нежитлові приміщення, обладнання), що підтверджується договорами купівлі-продажу, договорами оренди наявними в матеріалах справи. У позивача наявне промислове обладнання задекларовано згідно декларації відповідності матеріально-технічної бази роботодавця вимогам законодавства з питань охорони праці та промислової безпеки у м. Миколаїв 05.01.21 р. за № 003.48.21, а також наявні наймані працівники (25 осіб), що підтверджується штатним розписом, а також при необхідності залучається персонал товариства з обмеженою відповідальністю “МАЗ” (код ЄДРПОУ 43174292) згідно Договору підряду № 1 від 04.01.21 р. та товариства з обмеженою відповідальністю “ПРЕСАЛ 2” згідно договору підряду № 21/02-2022 від 21.02.22 р.
17.03.23 р. Позивачем було подано до податкового органу Таблицю даних платника податку на додану вартість, зареєстровану в контролюючому органі за №9053073051 з поясненнями та копіями документів.
При цьому, пояснення та документи, подані до таблиці даних платника податку на додану вартість № 9054842356 від 20.03.23 р. містили таку інформацію (Пояснення до таблиці даних платника по продукції власного виробництва злиток циліндричний з алюмінієвого сплаву марки АД31 (код УКТЗЕД 760120) №151/03-2022 від 15 березня 2022 р.). Подання пояснень із документами підтверджується документами довільного формату № 1-45 від 20.03.23 р.
22.03.23 р. Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у Волинській області було винесено Рішення про врахування/неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 8484119/39368124 від 23.03.23 р, яким вирішено: “За результатами розгляду таблиці даних платника податку, зареєстрованої у контролюючому органі № 8484119/39368124 від 23.03.23 р., відповідно до пункту 16 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165, прийнято рішення про її врахування”.
Але, 07.04.23 р. Комісією з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Державної податкової служби України було винесено Рішення щодо неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість № 8593552/39368124 від 07.04.23 р., яким вирішено: “Відповідно до пункту 19 Порядку зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11 грудня 2019 р. № 1165 комісією Державна податкова служба України прийнято рішення про неврахування таблиці даних платника податку, зареєстрованої у контролюючому органі 20.03.23 р. за № 9054842356, врахованої згідно з рішенням комісії від 23.03.23 р. № 8484119/39368124 з підстав: “наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: встановлено невідповідність придбаного товару реалізованому; наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить”.
Не погодившись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спірне питання суд першої інстанції виходив з того, що позивачем до таблиці даних було надано пояснення та документи, які були достатніми для прийняття рішення про врахування таблиці даних платника податку на додану вартість, тоді як відповідачем не надано оцінки наданим позивачем документам та поясненням і не зазначено у рішенні причини їх не врахування, а тому прийшов до висновку про наявність підстав для скасування спірного рішення.
Надаючи правову оцінку таким висновкам суду першої інстанції колегія суддів виходить з наступного.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України (далі - ПК України; у чинній на момент виникнення спірних правовідносин редакції).
Так, контролюючі органи мають право здійснювати щоденну обробку даних та інформації електронного кабінету, необхідних для виконання покладених на них функцій з адміністрування податкового законодавства та законодавства з інших питань, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, що включає, зокрема, прийняття, обробку та аналіз документів та даних платників податків, здійснення повноважень, передбачених законом, які можуть бути реалізовані в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку (пп.20.1.45 п.20.1 ст.20 ПК України).
Згідно з п.44.1 ст.44 ПК України, для цілей оподаткування платники податків зобов`язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов`язаних з визначенням об`єктів оподаткування та/ або податкових зобов`язань, на підставі первинних документів, реєстрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов`язаних з обчисленням та сплатою податків та зборів, ведення яких передбачено законодавством.
Разом із тим, платникам податків забороняється формування показників податкової звітності, митних декларацій на підставі даних, не підтверджених документами, що визначені абз.1 цього пункту.
11.12.2019р. Кабінетом Міністрів України прийнято постанову «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» №1165 (набрала чинності 01.02.2020р.), яка, серед іншого, визначає механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, організаційні та процедурні засади діяльності комісій із питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, права та обов`язки їх членів.
Колегія суддів зазначає, що порядок подання до ДПС таблиці даних платника податку визначений п.п. 12-24 Порядку № 1165, згідно яких, платник податку має право подати до ДПС таблицю даних платника податку за встановленою формою (додаток 5).
Відповідно до п.2 Порядку №1165, «таблицею даних платника податку» вважається зведена інформація, що подається платником податку до контролюючого органу стосовно кодів видів економічної діяльності платника податку згідно з Класифікатором видів економічної діяльності, кодів товарів згідно з  УКТЗЕД  та/або кодів послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України.
Пунктом 12 Порядку №1165 закріплено право платника податку на подання таблиці даних платника податку до ДПС України, за встановленою формою (додаток 5).
Так, за приписами п.13 Порядку №1165, у таблиці даних платника податку зазначаються: види економічної діяльності відповідно до КВЕД; коди товарів згідно з  УКТЗЕД, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України; коди послуг згідно з Державним класифікатором продукції та послуг, що постачаються та/або придбаваються (отримуються) платником податку, ввозяться на митну територію України
Як визначено п.14 Порядку №1165, таблиця даних платника податку подається з поясненням, в якому зазначається вид діяльності, з посиланням на податкову та іншу звітність платника податку.
Таблиця даних платника податку з поясненнями розглядається комісією регіонального рівня протягом п`яти робочих днів після її отримання. Комісія регіонального рівня приймає рішення про врахування або неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, встановленому  ст.42 ПК України.
При цьому, варто зазначити, що у рішенні про неврахування таблиці даних платника податку в обов`язковому порядку зазначається причина такого неврахування (п.п.15-17 цього Порядку).
У відповідності до вимог п.18 Порядку №1165, таблиця даних платника податку враховується  ДПС України в автоматичному режимі у разі, коли: така таблиця подається платниками податку - сільськогосподарськими товаровиробниками, включеними до Реєстру отримувачів бюджетної дотації відповідно до  Закону України «Про державну підтримку сільського господарства України», та/або сільськогосподарськими товаровиробниками, які на 31.12.2016р. застосовували спеціальний режим оподаткування відповідно до ст.209 Кодексу (у редакції, що діяла на 31.12.2016р.) та мають у власності (право власності/користування) та/або на умовах оренди земельні ділянки, загальна площа яких становить не менш як 200 гектарів включно станом на 1 січня та які відображені в податковій звітності до 20 лютого поточного року (до 20 лютого поточного року враховується наявність таких ділянок за звітний період попереднього року), та у поданій таблиці даних платника податку зазначаються відомості про постачання (виготовлення) таких груп товарів за кодами згідно з  УКТЗЕД, як живі тварини (код згідно з  УКТЗЕД  01); риба та ракоподібні, молюски та інші водяні безхребетні (код згідно з  УКТЗЕД  03); молоко та молочні продукти; яйця птиці; натуральний мед; їстівні продукти тваринного походження, в іншому місці не зазначені (код згідно з  УКТЗЕД  04); овочі та деякі їстівні коренеплоди і бульби (код згідно з  УКТЗЕД  07); їстівні плоди та горіхи; шкірки цитрусових або динь (код згідно з  УКТЗЕД  08); зернові культури (код згідно з  УКТЗЕД  10); насіння і плоди олійних рослин; інше насіння, плоди та зерна; технічні або лікарські рослини; солома і фураж (код згідно з  УКТЗЕД  12); зазначена таблиця подається платниками податку, в яких значення показників «D» та «P», розрахованих у порядку, встановленому п.3 цього Порядку, мають такі розміри: D >0,02, P.
Згідно з п.п.19,20 Порядку №1165, у разі коли до контролюючого органу надійшла податкова інформація, що свідчить про надання платником податку недостовірної інформації, в таблиці даних платника податку, яка врахована, зокрема в автоматичному режимі, комісії мають право прийняти рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке надсилається платнику податку в порядку, визначеному  ст.42 ПК України.
Якщо ж таблиця даних платника податку врахована відповідно до п.18 цього Порядку, після прийняття комісією контролюючого органу рішення про неврахування таблиці даних платника податку така таблиця підлягає розгляду відповідно до п.15 цього Порядку.
Аналіз вказаних вище норм Порядку №1165 свідчить, що рішення про неврахування таблиці даних платника податків повинно обов`язкову містити чітку підставу для відмови в її прийнятті.
Суд встановив, що Рішенням про врахування/неврахування таблиці даних платників податків № 8593552/39368124 від 07.04.23 р. не враховано Таблицю даних платника податків, з підстав:? ? “наявність у контролюючих органах податкової інформації, що свідчить про здійснення платником податку ризикових операцій: встановлено невідповідність придбаного товару реалізованому; наявність у контролюючих органах податкової інформації…”.
Надаючи оцінку рішенню суду першої інстанції у межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів наголошує на тому, що оскаржуване рішення відповідача є актом індивідуальної дії відносно ТОВ «УКРЛЕД».
Головною рисою такого акта є його конкретність (гранична чіткість), а саме: чітке формулювання конкретних юридичних волевиявлень суб`єктами адміністративного права, які видають такий акт; розв`язання за їх допомогою конкретних, а саме індивідуальних, справ або питань, що виникають у сфері державного управління; чітка визначеність адресата, конкретної особи або осіб; виникнення конкретних адміністративно-правових відносин, обумовлених таким актом; чітка відповідність такого акта нормам чинного законодавства.
Отже, загальними вимогами, які висуваються до акта індивідуальної дії (акту правозастосування), є його обґрунтованість та вмотивованість, тобто наведення контролюючим органом (відповідачем) конкретних підстав (фактичних та юридичних), а також переконливих та зрозумілих мотивів його прийняття. Водночас, принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації. Для цього останній має ретельно зібрати і дослідити матеріали, що мають доказове значення у справі, наприклад, документи, пояснення осіб, тощо.
Перевіривши оскаржуване рішення комісії ДПС України, колегія суддів, як і суд 1-ї інстанції, встановила, що таке рішення взагалі не містить розшифрування, яка саме податкова інформація слугувала підставою для неврахування даних, зазначених в таблиці з посиланнями на відповідні документи.
При цьому, а ні в апеляційній скарзі, а ні у відзиві на позовну заяву, контролюючим органом  не було вказано обставин, які слугували підставою для наведених у ньому висновків, а також не зазначено обґрунтувань щодо твердження про те, які конкретно види діяльності ТОВ не відповідають наявним у нього основним засобам.
Окрім того, слід звернути увагу, що Додатком 6 Порядку №1165 передбачено форму рішення про врахування/ неврахування таблиці даних платника податку на додану вартість, яке містить відмітку про право адміністративного та судового оскарження цього рішення.
Пунктом 22 цього ж Порядку №1165 передбачено те, що таблиця даних платника податку враховується у разі надходження до контролюючого органу рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.
Отже, відповідно до вимог Порядку №1165 таблиця даних платника податку враховується  у випадку надходження рішення суду про скасування рішення про неврахування таблиці даних платника податку, яке набрало законної сили.
Аналізуючи наведене правове регулювання у контексті встановлених обставин справи, колегія суддів констатує, що комісія ДПС України, ухваливши оскаржуване рішення від, діяла неправомірно, а тому вказане рішення є протиправним та належить до скасування, що вірно встановлено судом першої інстанції.
Колегія суддів також зауважує, що апеляційна скарга податкового органу містить виключно загальне нормативно-правове регулювання спірних правовідносин, а доводи апеляційної скарги є несуттєвими, встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Відповідно до пункту першого частини першої   статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 КАС   суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст. ст. 308, 310, ст.315, 316, 321, 322, 325, 327, 328, 329 КАС України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Державної податкової служби України залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2023 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складення повного тексту судового рішення.
                                                                    Повний текст судового рішення виготовлений 07 листопада 2023 року.

Головуючий суддя:                                                                                             О.В. Лук`янчук   

Суддя:                                                                                                                  А.І. Бітов

Суддя:                                                                                                                   І.Г. Ступакова