ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

23 жовтня 2023 року 	м. Дніпро	справа № 280/11519/21	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Юрко І.В., суддів:  Білак С.В., Чабаненко С.В., 
розглянувши в  порядку  письмового  провадження  апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року в адміністративній справі №280/11519/21 (головуючий суддя першої інстанції Сіпака А.В.) за позовом   Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Головного управління Держпродспоживслужби у Запорізькій області про визнання протиправними та скасування постанов,-

                                        В С Т А Н О В И В: 
Позивач 23.11.2021 року (згідно зі штампом на поштовому конверті) звернулась до Запорізького окружного адміністративного суду з  позовом до  Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області, в якому просила визнати протиправними та скасувати постанови про накладення штрафу від 28.10.2021 року №29 та №30.
В  обґрунтування  позовних  вимог  зазначено, що відповідачем 28.10.2021 року  прийнято постанови №29 та №30 про накладення штрафу у зв`язку з порушенням вимог п.2 та п.3 ч.4 ст.44 Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль харчової продукції». З вказаними постановами позивач не погоджується, оскільки нею було виконано рішення відповідача щодо усунення порушення законодавства на ринку і виведено неналежну продукцію з обігу, а саме здійснено її списання. Окрім того, зазначено, що позивач не є виробником чи уповноваженим представником виробника іграшки, не є її імпортером та не є і не може вважатися особою, яка ввела її в обіг.

Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року позов задоволений.
Визнано протиправною та скасовано постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 28.10.2021 року №29 про накладення штрафу у розмірі 68000 грн..
Визнано протиправною та скасовано постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області від 28.10.2021 року №30 про накладення штрафу у розмірі 34000 грн..

Не погодившись з таким рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив рішення суду  скасувати та прийняти  постанову про відмову у задоволенні  позовних  вимог  в  повному  обсязі.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що позивач, як розповсюджувач продукції, не виконав належним чином обов`язок щодо співпраці з постачальником продукції ФОП ОСОБА_2 в ланцюгу постачання з метою повернення неякісної продукції для приведення її у відповідність. Зазначає, що наданий позивачем Акт про списання від 30.08.2021 року №08-2 дитячої іграшки-конструктора ТМ «Intelli Toys» артикул: НL6029, підтверджує лише факт виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 28.08.2021 року №122, яким тимчасово заборонено надання на ринку даної продукції. Вважає, що зазначені рішення органу ринкового нагляду №123-124 у встановленому порядку не були скасовані, а тому вони підлягали виконанню. Зважаючи на те, що позивач у встановлений строк не виконала рішення ГУ про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 20.08.2021 року №123, №124, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, приймаючи постанови від 28.10.2021 року №29, №30, діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений законами України. Вважає, що при прийнятті оскарженого рішення суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи та неправильно застосував норми матеріального права, що призвело до неправильного вирішення цієї справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню. 
Позивач відзив на апеляційну скаргу не подала, що не перешкоджає розгляду справи.    

Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
           У період з 28.08.2023 року по 15.09.2023 року суддя-доповідач Юрко І.В. перебувала у відпустці. 
                              У період з 19.09.2023 року по 17.10.2023 року суддя-доповідач Юрко І.В. перебувала на лікарняному. 
Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, встановила таке. 
Позивач - ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ) зареєстрована в якості фізичної особи - підприємця (а.с.8).
Відповідач - Головне управління Держпродспоживслужби в Запорізькій області є суб`єктом владних повноважень, який в даних правовідносинах реалізує повноваження, надані йому  Законом  України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції».
В період  з 17.08.2021 року по 20.08.2021 року спеціалістами відділу ринкового та метрологічного нагляду управління захисту споживачів Головного управління проведено перевірку на предмет додержання законодавства у сфері державного ринкового нагляду (перевірка характеристик продукції, а саме іграшки), магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 » за адресою: АДРЕСА_1 .
За результатами проведеної перевірки складено Акт перевірки характеристик продукції від 17.08.2021 року №53, відповідно до  якого встановлено розповсюдження дитячої іграшки конструктора ТМ «Intelli Toys», артикул: HL6029, країна походження Китай. На продукції, її маркуванні не нанесено знак відповідності технічним регламентам, відсутня інформація про виробника та імпортера: найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу, чим порушено вимоги п.п. 6, 10, 11, 19, 27, 44, 45, 48 Технічного регламенту безпечності іграшок, затвердженого Постановою КМУ від 28.02.2018 року №151 (а.с.9-10).
17.08.2021 року позивачу вручено вимогу про надання у строк до 20.08.2021 року документації на поставку продукції, що зазначена у акті перевірки характеристик продукції, а саме: дитячої іграшки-конструктора ТМ «Intelli Toys» puzzle blocks ш/к 6949757 07 7771, країна походження - Китай, артикул: HL6029 (а.с.13).
На вимогу про надання суб`єктом господарювання документації на поставку продукції, що зазначена у акті перевірки характеристик продукції від 17.08.2021 року №53, 20.08.2021 року ФОП ОСОБА_3 на адресу ГУ Держпродспоживслужби надіслано заяву про долучення до результатів перевірки наступних документів: видаткової накладної від 26.01.2021 року №359616 та платіжного доручення від 01.02.2021 року №628, зі змісту яких вбачається, що дану дитячу іграшку  придбано у ФОП ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.16).
20.08.2021 року ГУ прийняті рішення №122, №123 та №124 про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів стосовно продукції, зазначеної у додатку №1 до Акту перевірки характеристик продукції від 17.08.2021 року №53, а саме тимчасово заборонено надання продукції на ринку до приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами із зазначенням маркування в повному обсязі: виробника та імпортера: найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу та усунення формальної невідповідності шляхом забезпечення нанесення знаку відповідності вимогам технічних регламентів. Строк виконання  рішень - до 30.09.2021 року (а.с.20-22).
07.10.2021 року посадовими особами ГУ проведено перевірку стану виконання ФОП ОСОБА_3 рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 20.08.2021 року №122-124 (а.с.56-57).
Під час проведення перевірки позивач надала Акт про списання від 30.08.2021 року №08-2 конструктора Квадрат, артикул: HL6029 (а.с.23).
За результатами перевірки посадовими особами відповідача складено акт від 07.10.2021 року №71, яким встановлено факт неповного виконання ФОП ОСОБА_3 рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів від 20.08.2021 року, а саме: рішення №122 виконано повністю, рішення №123 виконано частково та не може бути визнано результативним, оскільки продукція не приведена у відповідність до Технічного регламенту; рішення №124 також виконано частково, формальну невідповідність продукції не усунуто (а.с.24-25).
На підставі акту перевірки характеристик продукції від 17.08.2021 року №53 відповідачем 07.10.2021 року складено протоколи №29 та №30 про виявлені порушення вимог Закону України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» та Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», у якому зафіксовано, що фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 порушено вимоги п.2, 3 ч.4 ст.44 Закону України «Про ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції», оскільки не виконано рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо приведення продукції у відповідність до встановлених вимог (а.с.26-27).
На підставі зазначених матеріалів відповідачем 28.10.2021 року винесено постанови №29 та №30, якими до позивача застосовано штраф в розмірі 68 000 грн. та в розмірі 34000 грн.  відповідно (а.с.28-29).
Позивач  не  погодилась з постановами відповідача про накладення  на  неї  штрафів та оскаржила  такі  постанови до суду.

Задовольняючи  позовні  вимоги,  суд  першої  інстанції  зазначив,    що   позивач, як розповсюджувач, не в змозі самостійно усунути формальні невідповідності шляхом приведення продукції у відповідність до встановлених вимог Технічного регламенту безпечності іграшок. Вказані невідповідності маркування іграшок не могли бути усунуті позивачем самостійно, оскільки відповідна інформація не була та не могла бути відома розповсюджувачу товару, зокрема щодо технічних характеристик продукції, а виконання припису залежало виключно від добропорядності імпортера та виробника продукції. Таким чином, позивачем, як розповсюджувачем, було вжито всі можливі дії з метою приведення продукції у відповідність до встановлених вимог. Крім того, притягнення позивача до відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі розміром 68000 грн. та 34000 грн. є непропорційною сумі вартості 1-єї іграшки, рівню загрози суспільним інтересам (внаслідок зняття іграшки з реалізації), безпідставною та суперечить меті, визначеній Законом №2735-VІ, а також основним принципам ринкового нагляду і контролю продукції, встановленим Законом №2735-VІ. За наведеного вище суд вважав, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими, а надані сторонами письмові докази є належними та достатніми для постановлення судового рішення про задоволення адміністративного позову.

Апеляційний суд, переглядаючи рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом норм матеріального та процесуального права, зазначає про таке.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів» від 02.09.2015 року №667 затверджено Положення про Державну службу України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (далі по тексту - Положення).
Відповідно до п.1 Положення Державна служба України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів (Держпродспоживслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра аграрної політики та продовольства та який реалізує державну політику у галузі ветеринарної медицини, сферах безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, карантину та захисту рослин, ідентифікації та реєстрації тварин, санітарного законодавства, попередження та зменшення вживання тютюнових виробів та їх шкідливого впливу на здоров`я населення, метрологічного нагляду, ринкового нагляду в межах сфери своєї відповідальності, насінництва та розсадництва (в частині сертифікації насіння і садивного матеріалу), реєстрації та обліку машин в агропромисловому комплексі, державного нагляду (контролю) у сфері агропромислового комплексу, державного нагляду (контролю) у сферах охорони прав на сорти рослин, насінництва та розсадництва, державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів і рекламу в цій сфері, за якістю зерна та продуктів його переробки, державного нагляду (контролю) за додержанням заходів біологічної і генетичної безпеки щодо сільськогосподарських рослин під час створення, дослідження та практичного використання генетично модифікованого організму у відкритих системах на підприємствах, в установах та організаціях агропромислового комплексу незалежно від їх підпорядкування і форми власності, здійснення радіаційного контролю за рівнем радіоактивного забруднення сільськогосподарської продукції і продуктів харчування.
Підпунктом 7 пункту 7 Положення визначено, що Держпродспоживслужба відповідно до покладених на неї завдань у сфері здійснення державного ринкового нагляду організовує розроблення проектів секторальних планів ринкового нагляду, затверджує секторальні плани ринкового нагляду, здійснює моніторинг виконання та перегляд таких планів.
Правові та організаційні засади здійснення державного ринкового нагляду і контролю нехарчової продукції визначено Законом України «Про державний ринковий нагляд і контроль нехарчової продукції» від 02 грудня 2010 року №2735-VI (далі по тексту - Закон №2735-VI).
Відповідно до статей 1, 3, ч.3 ст.29 Закону №2735-VI  державний ринковий нагляд – це діяльність органів ринкового нагляду з метою забезпечення відповідності продукції встановленим вимогам, а також забезпечення відсутності загроз суспільним інтересам. Орган державного ринкового нагляду - центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного ринкового нагляду у межах сфери своєї відповідальності. Законодавство України про державний ринковий нагляд і контроль продукції складається з цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції», інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини в цій сфері, у тому числі технічних регламентів. Орган ринкового нагляду невідкладно вимагає від відповідного суб`єкта господарювання вжити протягом визначеного строку заходів щодо усунення формальної невідповідності, якщо цей орган встановить будь-яку таку невідповідність, зокрема, не було нанесено знак відповідності технічним регламентам, якщо його нанесення передбачено відповідним технічним регламентом; вчинено інші порушення встановлених вимог, визначені у відповідному технічному регламенті як формальна невідповідність.
Згідно зі ст.1, ч.1 ст.11 Закону України «Про технічні регламенти та оцінку відповідності» виробник - будь-яка фізична чи юридична особа (резидент чи нерезидент України), яка виготовляє продукцію або доручає її розроблення чи виготовлення та реалізує цю продукцію під своїм найменуванням або торговельною маркою (знаком для товарів і послуг); імпортер  -  будь-яка фізична чи юридична особа  резидент України, яка вводить в обіг на ринку України продукцію походження з іншої країни; розповсюджувач  будь-яка  інша, ніж виробник або імпортер, фізична чи юридична особа в ланцюгу постачання продукції, яка надає продукцію на ринку.  Продукція, що вводиться в обіг, надається на ринку або вводиться в експлуатацію, а згідно з деякими технічними регламентами - також продукція, що виготовляється та/або вводиться в експлуатацію виробником для використання у власних цілях, повинна відповідати вимогам усіх чинних технічних регламентів, які застосовуються до такої продукції.
Відповідно до пунктів 6, 11, 12 Технічного регламенту безпечності іграшок, який встановлює вимоги до безпечності іграшок та їх обігу на території України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2018 року №151 виробники повинні складати необхідну технічну документацію згідно з пунктами 59-61 цього Технічного регламенту та проводити відповідну процедуру оцінки відповідності згідно з пунктами 51-53 цього Технічного регламенту, виробники складають декларацію  про відповідність згідно з пунктами 41-43 цього Технічного регламенту  та наносять знак відповідності технічним регламентам  відповідно до п.48 цього Технічного регламенту, виробники забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, виробники, які вважають або мають підстави вважати, що іграшка, яку вони ввели в обіг, не відповідає вимогам усіх технічних регламентів, які застосовуються до неї, негайно вживають коригувальних заходів, необхідних для приведення такої іграшки у відповідність із зазначеними вимогами, вилучення її з обігу та/або її відкликання (залежно від обставин). У свою чергу, розповсюджувач відповідно до пунктів 27, 29 Технічного регламенту перед наданням іграшки на ринку перевіряє наявність на іграшці знаку відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених з пунктах 9,10 і 19 цього Технічного регламенту.
Отже, права  і обов`язки виробника, імпортера і розповсюджувача товарів є різними.
Повноваження відповідача визначені статтею 11 Закону №2735-VI, відповідно до яких з метою здійснення ринкового нагляду органи ринкового нагляду в межах сфер їх відповідальності проводять перевірки характеристик продукції, в тому числі відбирають зразки продукції та забезпечують проведення їх експертизи (випробування), вживають у порядку, визначеному цим та іншими законами України, заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні порушень вимог цього Закону та встановлених вимог.
Відповідно до ч.1 ст.22 цього Закону заходами ринкового нагляду є:
1) перевірки характеристик продукції, у тому числі відбір зразків продукції та їх експертиза (випробування);
2) обмежувальні (корегувальні) заходи, що включають:
а) обмеження надання продукції на ринку;
б) заборону надання продукції на ринку;
в) вилучення продукції з обігу;
г) відкликання продукції;
3) контроль стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів;
4) попередження органами ринкового нагляду споживачів (користувачів) про виявлену цими органами небезпеку, що становить продукція.
У випадках, передбачених цим Законом та  Законом України  «Про загальну безпечність нехарчової продукції», заходи ринкового нагляду вживаються щодо продукції, яка надається на ринку, в тому числі щодо одиниць чи партій введеної в обіг продукції, що зберігаються на складах виробників (імпортерів) (п.1 ч.2 ст.22 Закону №2735-VI  ).
Статтею 24 Закону №2735-VI визначено, що органи ринкового нагляду проводять перевірки характеристик продукції у її розповсюджувачів: планові - згідно із секторальними планами ринкового нагляду, позапланові.
Порядок проведення перевірок характеристик продукції встановлений статтею 23 Закону №2735-VI.
Порядок здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів визначений статтею 34 Закону №2735-VI, відповідно до якого з метою контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів органи ринкового нагляду: 1) аналізують повідомлення про виконання цих рішень, надані (надіслані) суб`єктами господарювання, яких стосувалися такі рішення;                                 2) проводять перевірки стану виконання суб`єктами господарювання цих рішень;                             3) здійснюють моніторинг результативності вжитих обмежувальних (корегувальних) заходів.
Відповідно до ч.4, 5  ст.34 Закону №2735-VI перевірка стану виконання рішення починається не пізніше десяти робочих днів з дня одержання органом ринкового нагляду повідомлення суб`єкта господарювання про виконання відповідного рішення, а в разі ненадання суб`єктом господарювання такого повідомлення у визначений у рішенні строк - не пізніше десяти робочих днів з дня настання визначеного строку.
Перевірка стану виконання рішення проводиться відповідно до вимог, встановлених  статтею 23  цього Закону. За потреби може бути проведено обстеження зразків продукції, а за наявності підстав вважати, що продукція є небезпечною, становить ризик та/або не відповідає встановленим вимогам, - відбір і експертизу (випробування) зразків продукції.
Частиною 6 статті 34 Закону №2735-VI передбачено, що під час проведення перевірки стану виконання рішення орган ринкового нагляду встановлює ступінь виконання суб`єктом господарювання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та результативність їх виконання.
За правилами ч.8 ст.34 Закону №2735-VI у разі якщо за результатами аналізу повідомлення суб`єкта господарювання про виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів та/або перевірки стану виконання цього рішення встановлено факт невиконання чи часткового виконання суб`єктом господарювання відповідного рішення або виконання рішення не може бути визнано результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає  рішення про внесення змін до зазначеного рішення. Такі зміни можуть передбачати вжиття нових обмежувальних (корегувальних) заходів.
Такі ж приписи містяться і у затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 05 жовтня 2011 року №1017  Порядку здійснення контролю стану виконання рішень про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, згідно п.13 якого у разі коли за результатами аналізу  повідомлення про виконання рішення та/або перевірки стану його виконання встановлено факт невиконання чи часткового виконання  суб`єктом господарювання  рішення  або  коли  його виконання  не може бути визнано  результативним, орган ринкового нагляду невідкладно приймає рішення про внесення змін до рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, зокрема щодо вжиття  нових обмежувальних (корегувальних) заходів.
Під час внесення до рішення  про  вжиття  обмежувальних (корегувальних) заходів змін орган ринкового нагляду встановлює та враховує причини невиконання, часткового виконання або нерезультативного виконання суб`єктом господарювання  відповідного рішення.
Відповідно до п.17 вказаного Порядку під час  вибору обмежувальних  (корегувальних) заходів, яких за результатами перевірки необхідно вжити щодо відповідної продукції, орган ринкового нагляду встановлює та враховує причини не результативності обмежувальних (корегувальних)  заходів,  яких було вжито щодо зазначеної продукції.
Одночасно, статтею 44 Закону №2735-VI передбачена відповідальність за порушення вимог цього Закону у вигляді штрафу.
Так, відповідно до п.2 ч.4 ст.44 Закону №2735-VI до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, визначених  ст.29  цього Закону, крім усунення формальної невідповідності, передбаченої  ч.3  ст.29 цього Закону, - у розмірі шести тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі чотирьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.
За унормуванням п.3 ч.4 ст.44 Закону №2735-VI до суб`єкта господарювання застосовуються адміністративно-господарські санкції у вигляді штрафу в разі невиконання або неповного виконання рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів щодо усунення формальної невідповідності, визначених  ч.3  ст.29 цього Закону, - у розмірі трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до цього Закону вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, та у розмірі двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян для розповсюджувачів.
Як зазначалось вище, постановою від 28.10.2021 року №29 на позивача накладено штрафну санкцію в розмірі 4000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 68000 грн..  Постанова винесена за порушення п.2 ч.4 ст.44 Закону №2735-VI - за неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів від 20.08.2021 року №123 щодо приведення продукції у відповідність до встановлених вимог, будучи розповсюджувачем продукції (дитячої іграшки-конструктора ТМ «Intelli Toys», країна походження - Китай, артикул: HL6029) (а.с.28).
Також постановою від 28.10.2021 року №30 на позивача накладено штрафну санкцію в розмірі 2000 неоподаткованих мінімумів доходів громадян у сумі 34000 грн. Постанова винесена за порушення п.3 ч.4 ст.44 Закону №2735-VI - за неповне виконання рішення про вжиття обмежувальних заходів від 20.08.2021року  №124 щодо приведення продукції у відповідність до встановлених вимог, будучи розповсюджувачем продукції (дитячої іграшки-конструктора ТМ «Intelli Toys», країна походження - Китай, артикул: HL6029) (а.с.29).
За унормуванням пунктів 11, 19, 20 Технічного регламенту виробники забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.
Імпортери зазначають своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг), контактну поштову адресу на іграшці, а у разі, коли нанесення відповідної інформації неможливе, - на її пакуванні або в документі, що супроводжує таку іграшку.
Імпортери забезпечують супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності, які виконуються згідно з вимогами закону про порядок застосування мов.
Відповідно до пункту 27 Технічного регламенту перед наданням іграшки на ринку розповсюджувачі перевіряють наявність на іграшці знака відповідності технічним регламентам, необхідних документів, інструкцій з експлуатації та інформації щодо безпечності, що складені згідно з вимогами закону про порядок застосування мов, та виконання виробником та імпортером вимог, визначених у пунктах 9, 10 і 19 цього Технічного регламенту.
Якщо розповсюджувач вважає або має підстави вважати, що іграшка не відповідає суттєвим вимогам, визначеним у пунктах 33-35 цього Технічного регламенту і додатку 2, він не надає таку іграшку на ринку України до приведення її у відповідність з такими вимогами. Крім того, якщо зазначена іграшка становить ризик, розповсюджувач повідомляє про це виробнику або імпортеру, а також відповідному органу державного ринкового нагляду.
Пунктом 29 Технічного регламенту встановлено, що розповсюджувачі, які вважають або мають підстави вважати, що іграшка, яку вони надали на ринку України, не відповідає вимогам усіх технічних регламентів, які застосовуються до такої іграшки, пересвідчуються у здійсненні коригувальних заходів, необхідних для приведення такої іграшки у відповідність із зазначеними вимогами, вилучення її з обігу та/або її відкликання (з урахуванням обставин). Крім того, якщо така іграшка становить ризик, розповсюджувачі негайно повідомляють про це відповідному органу державного ринкового нагляду та подають йому детальну інформацію, зокрема про невідповідність такої іграшки вимогам усіх технічних регламентів, які застосовуються до неї, та вжиті коригувальні заходи.
За правилами пункту 30 Технічного регламенту безпечності іграшок розповсюджувачі на обґрунтований запит органу державного ринкового нагляду подають йому всю інформацію та документацію, необхідні для демонстрування відповідності іграшки. На вимогу зазначеного органу державного ринкового нагляду розповсюджувачі співпрацюють з ним для усунення ризиків, які становлять надані ними на ринку іграшки.
До обов`язків виробника належить забезпечення, щоб на іграшках, які вони ввели в обіг, було нанесено позначення типу, номера партії, серійного номера чи моделі або іншого елемента, що дає змогу їх ідентифікувати, а у разі, коли розмір або характер іграшки не дає змоги виконати нанесення відповідного позначення, необхідна інформація зазначається на її пакуванні або в документі, що супроводжує таку іграшку; зазначення на іграшці своє найменування, зареєстроване комерційне найменування чи зареєстровану торговельну марку (знак для товарів і послуг) та контактну поштову адресу, а у разі, коли це не є можливим, - на її пакуванні або в документі, що супроводжує іграшку; забезпечення супроводження іграшки інструкціями та інформацією щодо безпечності згідно з вимогами закону про порядок застосування мов (пункти 9-11 Технічного регламенту).
Як вбачається з матеріалів справи, ФОП ОСОБА_1 не відноситься до категорії осіб, які ввели продукцію в обіг або відповідно до вимог Закону №2735-VI вважаються такими, що ввели продукцію в обіг, не є виробником чи імпортером, а є розповсюджувачем продукції.
Частиною другою статті 34 Закону №2735-VІ передбачено, що суб`єкт господарювання, якого стосується рішення про вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів, має у визначений у такому рішенні строк надати (надіслати) органу ринкового нагляду, що прийняв відповідне рішення, повідомлення про його виконання. До цього повідомлення суб`єкт господарювання може додавати документи або їх копії, що підтверджують виконання рішення.
Так, позивачем на адресу ГУ Держпродспоживслужби надіслано заяву про долучення до результатів перевірки наступних документів: видаткової накладної від 26.01.2021 року №359616 та платіжного доручення від 01.02.2021 року №628, зі змісту яких вбачається, що дану дитячу іграшку було придбано у ФОП ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.16-18).
Під час проведення перевірки ФОП ОСОБА_4 надала Акт від 30.08.2021  року №08-2  про списання конструктора Квадрат, артикул: HL6029 (а.с.23).
Позивач, у зв`язку з неможливістю усунення недоліків товару за участі постачальника, прийняв рішення про списання такого товару  та  списав  його,  тобто  вилучив  такий  товар  з  реалізації  та  перестав  бути  його  розповсюджувачем.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що суб`єктом владних повноважень під час прийняття оскаржуваних постанов від 28.10.2021 року не враховано дії позивача, що спрямовані на усунення виявлених порушень.
Таким чином, колегія суддів погоджує висновок суду першої інстанції про те, що зазначені обставини спростовують законність застосування до позивача штрафу, як до суб`єкта господарювання та вказує на протиправність постанов відповідача.
Також слід зазначити, що встановивши обов`язок суб`єктів господарювання в ланцюгу постачання відповідної продукції співпрацювати між собою з метою приведення продукції у відповідність із встановленими вимогами законом, законом чи підзаконним актом не встановлено способу та порядку такої співпраці, що сприяло б юридичній визначеності у спірних відносинах.
З огляду на викладене, всі залежні від позивача дії на виконання рішень про вжиття обмежувальних заходів вона вчинила, в тому числі, прийнявши рішення про списання такого товару. 
Водночас, відповідачем не доведено суду у який інший спосіб, ніж це було зроблено позивачем, необхідно було виконати рішення про вжиття обмежувальних заходів.
Крім того, апеляційний суд зазначає, що позивач, як розповсюджувач, не в змозі самостійно усунути формальні невідповідності шляхом приведення продукції у відповідність до встановлених вимог Технічного регламенту безпечності іграшок.
Вказані невідповідності маркування іграшок не могли бути усунуті позивачем самостійно, оскільки відповідна інформація не була та не могла бути відома розповсюджувачу товару, зокрема щодо технічних характеристик продукції, а виконання припису залежало виключно від добропорядності імпортера та виробника продукції.
Таким чином, позивачем, як розповсюджувачем, було вжито всі можливі дії з метою приведення продукції у відповідність до встановлених вимог.
Відповідно до ст.4 Закону №2735-VІ метою здійснення ринкового нагляду є вжиття обмежувальних (корегувальних) заходів з відповідним інформуванням про це громадськості щодо продукції, яка при її використанні за призначенням або за обґрунтовано передбачуваних умов і при належному встановленні та технічному обслуговуванні становить загрозу суспільним інтересам чи яка в інший спосіб не відповідає встановленим вимогам.
Ринковий нагляд та контроль ґрунтується, зокрема, на наступних принципах:
- пропорційність заходів ринкового нагляду, що вживаються органами ринкового нагляду, рівню загрози суспільним інтересам;
- об`єктивність, неупередженість та компетентність органів ринкового нагляду і митних органів при здійсненні ринкового нагляду і контролю продукції;
- додержання прав і захист інтересів суб`єктів господарювання, споживачів (користувачів) під час здійснення ринкового нагляду і контролю продукції;
- результативність та пропорційність відповідальності суб`єктів господарювання за порушення вимог цього Закону, Закону України «Про загальну безпечність нехарчової продукції» та інших встановлених вимог, її спрямованість на попередження вчинення суб`єктами господарювання порушень.
Принципами права визнаються об`єктивно властиві праву відправні начала, незаперечні вимоги (позитивні зобов`язання які ставляться до учасників суспільних відносин із метою гармонічного поєднання індивідуальних, групових і громадських інтересів.
Правозастосовча діяльність, особливо в частині накладення штрафних санкцій, повинна базуватись на чітко визначених принципах законності, обґрунтованості, доцільності, які забезпечують її правомірність, справедливість та ефективність.
Принци адекватності адміністративно-господарських санкцій, який включає в себе такі поняття як пропорційність, співмірність, доцільність передбачає, що індивідуальний тягар санкцій може покладатись на особу правовим актом держави лише тією мірою, яка необхідна для досягнення певної легітимної мети.
Вимога доцільності передбачає зіставлення обраних засобів із метою обґрунтування їх відповідності саме вказаній меті, їх ефективності з огляду на ієрархію цілей.
Правові засоби мають бути адекватними, відповідними головній меті права, а також цілям інституту права.
Для визначення доцільності будь-якого засобу повинні враховуватись, з одного боку розмір та інтенсивність втручання в основне право, а з іншого важливість мети.
Загалом принцип пропорційності ґрунтується на конституційних принципах правової держави й верховенства права та може визначатись як основоположний принцип права, спрямований на забезпечення в правовому регулюванні розумного балансу приватних і публічних інтересів, відповідно до якого цілі обмежень прав мають бути істотними, а засоби їх досягнення - обґрунтованими й мінімально обтяжливими для осіб, чиї права обмежуються.
Таким чином, застосування певного виду стягнення повинно відповідати загальним принципам законності, справедливості, індивідуальності, пропорційності.
Це означає, що визначаючи вид стягнення органи контролю повинні врахувати характер порушення, його систематичність, сукупність з іншими порушеннями, наявність/відсутність негативних наслідків.
Органом ринкового нагляду та контролю під час проведення перевірки встановлено порушення вимог Технічного регламенту безпечності іграшок лише одного виду продукції (іграшок) в кількості 1 одиниць.
У постанові Верховного Суду від 30.04.2020 року у справі №820/5458/17 висловлено правову позицію, що суд враховує наявність у відповідача дискреції в питаннях визначення певного виду санкцій та наголошує, що такі рішення мають прийматися з урахуванням принципу пропорційності, який має на меті досягнення балансу між публічними інтересами та індивідуальними інтересами особи, а також між цілями та засобами їх досягнення. Наявні дискреційні повноваження не можуть використовуватися з порушенням цих принципів.
Натомість, колегія суддів вважає, що притягнення позивача до відповідальності у вигляді накладення штрафу в сумі розміром 68000 грн. та 34000 грн. є непропорційною сумі вартості 1-єї іграшки,  вартість  якої  складає 77,40  грн., рівню загрози суспільним інтересам (внаслідок зняття іграшки з реалізації), безпідставною та суперечить меті, визначеній Законом №2735-VІ, а також основним принципам ринкового нагляду і контролю продукції, встановленим Законом №2735-VІ, про що також зазначив і суд першої інстанції.
За таких обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення адміністративного позову.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.
Оскільки за приписами частини 1 статті 310 КАС України апеляційний розгляд здійснено за правилами спрощеного позовного провадження, справа згідно із частиною 4 статті 257 КАС України не відноситься до таких, які не можуть бути розглянуті за вказаними правилами, то судове рішення суду апеляційної інстанції згідно із пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених цим пунктом.
Керуючись статтями 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:
                              Апеляційну скаргу Головного управління Держпродспоживслужби у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року в адміністративній справі №280/11519/21 залишити без задоволення.
          Рішення  Запорізького окружного адміністративного суду від 11 квітня 2023 року в адміністративній справі №280/11519/21 залишити без змін. 
          Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття і   не може бути оскаржена в касаційному порядку крім  випадків,  передбачених  частиною 4, пунктом 2 частини 5 статті  328  КАС  України.     

Головуючий - суддя                                                                      І.В. Юрко 

                               суддя                                                                      С.В. Білак 

                               суддя                                                                      С.В. Чабаненко