П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

06 грудня 2023 р.	м. Одеса	Справа № 420/27977/23	

Перша інстанція: суддя Тарасишина О.М.,
повний текст судового рішення
складено 18.10.2023, м. Одеса
П`ятий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача: Димерлія О.О.,
суддів: Танасогло Т.М., Крусяна А.В., 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 18.10.2023 у справі №420/27977/23 за позовом керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області про визнання протиправною бездіяльність щодо не вжиття заходів, необхідних для приведення захисної споруди у придатний стан, за цільовим призначенням, зобов`язання вчинити певні дії
У С Т А Н О В И В:
13.10.2023 керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації звернувся до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, у якій просив суд: 
- визнати протиправною бездіяльність Відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, яка полягає у невчиненні дій, спрямованих на усунення порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту;
- зобов`язати Відділ освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області вжити заходів, необхідних для приведення захисної споруди (сховища) №58602, що розташоване за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, у стан придатний до використання за цільовим призначенням (готовності до укриття населення).
Необхідність подання даного позову саме керівником Подільської окружної прокуратури Одеської області обґрунтовано тим, що незважаючи на збройну агресію російської федерації проти України Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Миколаївській області, Одеською обласною військовою адміністрацією як спеціально уповноваженими органами у сфері контролюю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту, не вжито повних, вичерпних та достатніх заходів для зобов`язання Відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області привести захисну споруду (сховище) №58602, що розташоване за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, у стан придатний до використання за цільовим призначенням (готовності до укриття населення).
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 18.10.2023 у справі №420/27977/23 позовну заяву керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації повернуто позивачу без розгляду.   
Приймаючи вказане судове рішення суд першої інстанції виходив із того, що  прокуратурою недостатньо обґрунтовано підстави звернення до суду в інтересах держави за наявності державного органу, уповноваженого здійснювати функції   захисту   інтересів держави у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту. Прокурором не надано беззаперечених доказів на підтвердження наявності підстав для звернення до суду в інтересах держави.
Не погодившись із вищевказаним судовим рішенням керівником Подільської окружної прокуратури Одеської області подано апеляційну скаргу, у якій, з посиланням на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, викладено прохання скасувати оскаржувану ухвалу з направлення справи до окружного адміністративного суду для продовження розгляду.
В обґрунтування апеляційної скарги керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області вказує, що власником захисної споруди № 58602, яка знаходиться за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, є держава Україна в особі Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області, а балансоутримувачем – Відділ освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області. Після повномаштабної збройної агресії російської федерації проти Україну, введення в Україні воєнного стану, численних ударів по Одеській області ракетами та іншими небезпечними засобами виникла реальна необхідність для використання укриття безпосередньо за призначенням. Натомість, Відділ освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області не виконує свого прямого та безпосереднього обов`язку щодо утримання захисної споруди № 58602, яка знаходиться за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, у належному та придатному стані з метою використання його за призначення. Необхідність подання даного позову саме керівником Подільської окружної прокуратури Одеської області обґрунтовано тим, що незважаючи на збройну агресію російської федерації проти України Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Одеській області та Одеською обласною військовою адміністрацією, як спеціально уповноваженими органами у сфері контролюю за станом утримання та використання об`єктів цивільного захисту, не вжито повних, вичерпних та достатніх заходів для зобов`язання Відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області привести захисну споруду (сховище) №58602, що розташоване за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, у стан придатний до використання за цільовим призначенням (готовності до укриття населення).
Скориставшись наданим, приписами чинного процесуального законодавства, правом Відділом освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області до апеляційного суду подано відзив на апеляційну скаргу, у якому відповідач повністю погоджується з висновками суду першої інстанції, викладеними в оскаржуваному судовому рішенні від 18.10.2023 у справі №420/27977/23, у зв`язку з чим просить апеляційну скаргу керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області залишити без задоволення, а ухвалу Одеського окружного адміністративного суду – без змін.
В силу приписів частини 2 статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, у системному зв`язку з положеннями чинного законодавства, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційна скарга керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області підлягає задоволенню, з урахуванням такого.
Зокрема, колегією суддів установлено, що на балансі суб`єкта господарювання – Відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області перебуває захисна споруда №58602, яка знаходиться за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21.
Апеляційним судом з`ясовано, що 07.06.2022, 05.08.2022 та 28.08.2023 комісією у складі інспектора ВЗНС Подільського РУ ГУ ДСНС України в Одеській області, головного спеціаліста відділу містобудування, архітектури, житлово-комунального господарства, надзвичайних ситуацій, цивільного устрою та благоустрою Окнянської   селищної ради проведено оцінку стану готовності захисної споруди цивільного захисту протирадіаційного укриття № 58602, що знаходиться в смт. Окни по вул. Незалежності 21.
За результатом означених оглядів складено відповідні акти, згідно із якими захисна споруда цивільного захисту протирадіаційного укриття № 58602, що знаходиться в смт. Окни по вул. Незалежності 21, «обмежено готова» до використання за призначенням, у зв`язку з чим рекомендовано привести протирадіаційне укриття у відповідність до вимог Інструкції з питань цивільного захисту у мирний час, наказу МВС № 579 від 09.07.2018.
Під час опрацювання відомостей, отриманих з метою встановлення наявності підстав для вжиття заходів представницького характеру в інтересах держави в суді, Подільською окружною прокуратураю Одеської області виявлено факти порушення вимог законодавства у сфері створення, зберігання, утримання, використання та реконструкції захисних споруд  цивільного захисту, а саме встановлено, що захисна споруда №58602, яка знаходиться за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, в умовах військової агресії російської федерації проти України, через недодержання та порушення власником (балансоутримувачем) вимог законодавства України у сфері використання та забезпечення функціонування об`єктів цивільного захисту (захисних споруд), є неготовою до використання за призначенням, через що не здатна забезпечити захист цивільного населення та, у разі використання за призначенням, може створювати загрозу для життя та здоров`я людей. 
У зв`язку з чим, Подільська окружна прокуратура Одеської області  звернулась до Одеської обласної військової адміністрації в порядку приписів ст.23 Закону України «Про прокуратуру» із запитом від 18.09.2023 №61-8176вих-23, у якому викладено прохання повідомити чи вживались заходи щодо усунення виявлених порушень у сфері утримання, використання та реконструкції захисної споруди №58602, яка знаходиться за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21.
Згідно із листом Одеської обласної військової адміністрації від 04.10.2023 №10329/5/01-46/10617/2-23, обласна державна (військова) адміністрація не зверталась до суду з позовом до Відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області про усунення виявлених порушень у сфері утримання, використання та реконструкції захисної споруди цивільного захисту №58602.
Також, апеляційним адміністративним судом установлено, що Подільська окружна прокуратура Одеської області звернулась до ГУ ДСНС України в Одеській області в порядку приписів ст.23 Закону України «Про прокуратуру» із повідомленням від 18.09.2023 №61-8172вих-23, у якому зазначено, що в разі невжиття заходів по зобов`язанню балансоутримувача захисної споруди цивільного захисту №58602 привести її в належний стан, окружна прокуратура звернеться до суду із відповідним позовом в інтересах держави. 
27.09.2023 ГУ ДСНС України в Одеській області на адресу Подільської окружної прокуратури Одеської області надіслано відповідь (лист №6026-1522/6026), зі змісту якого убачається, що ГУ ДСНС України в Одеській області не вживаються заходи із зобов`язання Відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Окнянської селищної ради Подільського району Одеської області привести захисну споруду №58602, яка знаходиться за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, у належний стан, а також до суду з даного питання не зверталось. 
Вищеозначене слугувало підставою для звернення керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області в інтересах держави в особі Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Одеській області, Одеської обласної військової адміністрації до Одеського окружного адміністративного суду з даною позовною заявою.
Здійснюючи перегляд справи в апеляційному порядку колегія суддів виходить із наступного.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до пункту 3 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка серед іншого, здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно із статтею 46 КАС України сторонами в адміністративному процесі є позивач та відповідач. Позивачем в адміністративній справі можуть бути громадяни України, іноземці чи особи без громадянства, підприємства, установи, організації (юридичні особи), суб`єкти владних повноважень. 
Частинами третьою-п`ятою статті 53 КАС    України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.
У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Отже, прокурор у визначених законом випадках наділений повноваженнями здійснювати представництво інтересів держави або конкретної особи шляхом звернення до суду з позовом, якщо таке представництво належним чином обґрунтоване.
Виключними випадками, за умови настання яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».
У рішенні Конституційного Суду України від 08.04.1999 №3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття «інтереси держави» висловив міркування, згідно із яким інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає навести в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі мотиви з наданням належних доказів на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором.
Пунктом 2 частини першої статті 2 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 №1697-VII визначено, що на прокуратуру покладається функція представництва інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених цим Законом.
Згідно із частиною третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Аналіз положень частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:
1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;
2) у разі відсутності такого органу.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
«Не здійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Колегія суддів звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, зокрема, замінює відповідного суб`єкта владних повноважень в судовому провадженні у разі, якщо той всупереч закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити, причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.
Прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.
Такий висновок узгоджується із сталою правовою позицією суду касаційної інстанції, викладеною Верховним Судом у постановах від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 19.07.2018 у справі №822/1169/17, від 13.05.2021 у справі №806/1001/17 та Великою Палатою Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №826/13768/16, від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.    
Як убачається з адміністративного позову, своє право на звернення до суду керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області обґрунтовує бездіяльністю ГУ ДСНС в Одеській області та Одеської обласної військової адміністрації, яка полягає у невжитті уповноваженими органами належних заходів щодо зобов`язання балансоутримувача привести захисну споруду у стан готовності до використання.
Тобто, у позовній заяві прокурор зазначив, що суб`єктами владних повноважень, які мали б бути позивачами у цій справі, є ГУ ДСНС в Одеській області та Одеська обласна військова адміністрація. Однак, з огляду на їх бездіяльність, інтереси держави ними не захищаються, у зв`язку із чим з даним позовом звертається саме прокурор.
У контексті наведеного варто з`ясувати, чи наділено ГУ ДСНС в Одеській області та/або Одеську обласну військову адміністрацію належним обсягом компетенції щоб набути повноважень позивачів у цій справі.
Зміст правового режиму воєнного стану, порядок його введення та скасування, правові засади діяльності органів державної влади, військового командування, військових адміністрацій, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій в умовах воєнного стану, гарантії прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб визначено Законом України «Про правовий режим воєнного стану».
Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, захисту критичної інфраструктури, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи - військові адміністрації.
На виконання Закону України "Про правовий режим воєнного стану", для здійснення керівництва у сфері забезпечення оборони, громадської безпеки і порядку, Президентом України видано Указ від 24.02.2022 №68/2022 «Про утворення військових адміністрацій», згідно із пунктом 1 якого утворено, зокрема, Одеську обласну військову адміністрацію.
У зв`язку з утворенням військових адміністрацій, зазначених у цій статті, обласні, Київська міська державні адміністрації та голови цих адміністрацій набувають статусу відповідних військових адміністрацій та начальників цих військових адміністрацій.
Беручи до уваги наведене, колегія суддів зазначає, що в своїй діяльності Одеська обласна військова адміністрація, у тому числі, керується Законом України «Про місцеві державні адміністрації».
Згідно із пунктом 5 частини 1 статтею 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації мають право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.
Відповідно до частини 15 статті 32 Кодексу цивільного захисту України    контроль за готовністю захисних споруд цивільного захисту до використання за призначенням забезпечує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, спільно з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими державними адміністраціями.
Аналогічні за змістом положення містить пункт 12 Порядку створення, утримання фонду захисних споруд цивільного захисту та ведення його обліку, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.03.2017 №138.
Пунктом 1 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, передбачено, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ і який реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності.
Згідно із пунктом 3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, основними завданнями ДСНС є:
1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;
2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Відповідно до пункту 4 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.12.2015 №1052, ДСНС відповідно до покладених на неї завдань, зокрема:
- здійснює заходи щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням;
- здійснює заходи щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та об`єктів національної економіки до груп (категорій) із цивільного захисту;
- організовує і здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту міністерствами, іншими центральними органами виконавчої влади, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими держадміністраціями, іншими державними органами та органами місцевого самоврядування, суб`єктами господарювання;
- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається безпосередньо та через територіальні органи до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту;
- застосовує адміністративно-господарські санкції за порушення вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.
Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування повноважень між центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту, та центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту» від 21.04.2021 №2228-IX із Кодексу цивільного захисту України виключено статтю 67 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки».
Одночасно, вказаним нормативно-правовим актом Кодекс цивільного захисту України доповнено статтею 17-1 «Повноваження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту», згідно із пунктами 16, 48, 51 якої такий суб`єкт владних повноважень:
- реалізує державну політику з питань створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення обліку таких споруд;
- звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства з питань пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, у разі якщо такі порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей;
- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти.
Системний аналіз вищенаведених законодавчих приписів свідчить про те, що контроль за готовністю сховища №58602, яке розташовано за адресою: Одеська область, Подільський район, смт.Окни, вул.Незалежності,21, до використання за призначенням забезпечують, зокрема, ГУ ДСНС в Одеській області спільно з Одеською обласною військовою адміністрацією. 
Однак, проявляючи пасивну поведінку такі органи не здійснюють контроль за готовністю сховища до використання за призначенням. 
З боку Одеської обласної військової адміністрації така бездіяльність не заперечується та підтверджується змістом листа від 04.10.2023 №10329/5/01-46/10617/2-23.
Намагаючись виправдати власну бездіяльність у спірних правовідносинах ГУ ДСНС в Одеській області посилається на постанову Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303.
Пунктом 1 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) і державного ринкового нагляду в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 “Про введення воєнного стану в Україні”.
Водночас, суд апеляційної інстанції акцентує увагу на пункті 2 вказаного рішення Уряду, згідно із яким за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволено здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Отже, за наслідком дослідження змісту постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 колегією суддів установлено, що здійснення ГУ ДСНС в Одеській області позапланових заходів державного нагляду (контролю) можливе, хоч і за певних умов. 
При цьому, як свідчать матеріали справи, проявляючи пасивну поведінку ГУ ДСНС в Одеській області не здійснює контроль за готовністю сховища до використання за призначенням.
Крім того, в контексті вирішення даної справи слід також зауважити, що в даному випадку не йдеться про повне або часткове зупинення роботи сховища, оскільки в умовах війни такий спосіб беззаперечно нашкодить інтересам держави.
Після початку 24.02.2022 повномасштабної військової агресії російської федерації проти України та введення на всій території України воєнного стану виникли обґрунтовані та реальні підстави для використання обумовленої у цій справі споруди безпосередньо за призначенням.
За наявності у балансоутримувача захисної споруди цивільного захисту, враховуючи очевидну загрозу ударів ракетами та іншими небезпечними засобами, необхідно невідкладно забезпечити можливість використання такої споруди за цільовим призначенням в якості сховища для населення, шляхом усунення порушень, які призвели до її неготовності до використання. 
З урахуванням установлених фактичних обставин, апеляційний адміністративний суд зазначає, що відповідні органи державної влади не здійснюють захисту інтересів держави, а відповідач проявляючи пасивну форму поведінки не приводить сховище у готовність до використання за призначенням, у даному випадку наявний виключний випадок за якого керівник Подільської окружної прокуратури Одеської області просто зобов`язаний вжити заходів з представництва інтересів держави в суді.
Установлені в межах розгляду даної справи фактичні обставини у повному обсязі спростовують наведені судом першої інстанції в оскаржуваній ухвалі висновки. 
Відповідно до статті 320 КАС України підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Колегією суддів установлено, що висновки суду першої інстанції не відповідають обставинам справи.
Означене, з урахуванням приписів п.3 ч.1 ст.320 КАС України, є підставою для скасування ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 18.10.2023 у справі №420/27977/23 про повернення позовної заяви та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. 
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 11, 44, 122, 169, 292, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу керівника Подільської окружної прокуратури Одеської області - задовольнити. 
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 18.10.2023 у справі №420/27977/23 про повернення позовної заяви - скасувати.
Справу №420/27977/23 направити для продовження розгляду до Одеського окружного адміністративного суду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач 		О.О. Димерлій	
Судді	  	Т.М. Танасогло    А.В. Крусян