ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2023 року	Львів	Справа № 309/1768/23 пров. № А/857/13132/23	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:                                        Затолочного В.С.,
суддів:                                                  Качмара В.Я., Коваля Р.Й.,
з участю секретаря судового засідання          Єршової Ю.С.,

розглянувши у судовому засіданні апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції на рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 24 травня 2023 року у справі № 309/1768/23 за позовом ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції  в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, (рішення суду першої інстанції ухвалене суддею Савицьким С.А. у м. Хуст Закарпатської області 24 травня 2023 року у відкритому судовому засіданні), - 

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі також – ОСОБА_1 , позивач) звернувся із позовом до Управління патрульної поліції у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції (далі також – УПП у Закарпатській області, відповідач), в якому росив суд скасувати постанову інспектора відділу поліції № 1 (м. Мукачево) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області Максим Віталія Івановича серії ЕАС № 6788866 від 06.04.2023 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за частиною другою статті 122 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі також – КУпАП).
Рішенням Хустського районного суду Закарпатської області від 24 травня 2023 року в позов задоволено.
Не погодившись із вказаним рішенням, його оскаржив відповідач, оскільки вважає що судом першої інстанції під час прийняття оскаржуваного рішення неправильно застосовано ряд норм процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції і прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог позивача відмовити в повному обсязі.
В обґрунтування апеляційних вимог вказує, що інспектор відділу поліції № 1 (м. Мукачево) Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області Максим Віталій Іванович діяв не від імені УПП в Закарпатській області, у зв`язку з чим Департамент патрульної поліції або його структурний підрозділ є неналежним відповідачем у цій справі.
Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу. Відповідно до частини четвертої статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також - КАС України) відсутність відзиву не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Учасники справи були належним чином, відповідно до положень статті 268 КАС України, повідомлені про дату, час та місце розгляду справи, однак у судове засідання не з`явилися.
Також в порядку частини третьої статті 268, частини другої статті 313 КАС України неявка сторін, належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. 
У зв`язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до вимог частини четвертої статті 229 КАС України не здійснювалося. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши обставини справи, доводи апеляційної скарги та відзиву на апеляційну скаргу, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що постановою від 06.04.2023 серії ЕАС № 6788866 у справі про адміністративне правопорушення позивача притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною другою статті 122 КУпАП та накладено штрафу в розмірі 510 гривень.
Не погоджуючись із вказаною постановою, позивач звернувсь із цим позовом до суду.
Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач не надав належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність у діях позивача складу адміністративних правопорушень, передбачених частиною другою статті 122 КУпАП, та доводили б дотримання відповідачем при винесені оскаржуваної постанови вимог статей 254, 256, 258 КУпАП.
Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів встановила наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Відповідно до частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до частин першої, третьої статті 13 Закону України від 02.07.2015 №  580-VIII «Про Національну поліцію» (далі також – Закон № 580-VIII) систему поліції складають: 1) центральний орган управління поліції; 2) територіальні органи поліції.
У складі поліції функціонують: 1) кримінальна поліція; 2) патрульна поліція; 3) органи досудового розслідування; 4) поліція охорони; 5) спеціальна поліція; 6) поліція особливого призначення; 7) інші підрозділи, діяльність яких спрямована на виконання завдань поліції або на забезпечення її функціонування, рішення про створення яких приймається керівником поліції за погодженням з Міністром внутрішніх справ.
Згідно з частинами першою та другою статті 15 Закону № 580-VIII територіальні органи поліції утворюються як юридичні особи публічного права в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, містах, районах у містах та як міжрегіональні (повноваження яких поширюються на декілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи у межах граничної чисельності поліції і коштів, визначених на її утримання.
Територіальні органи поліції утворює, ліквідовує та реорганізовує Кабінет Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України на підставі пропозицій керівника поліції.
На виконання вказаних приписів Кабінет Міністрів України постановою від 16 вересня 2015 року № 730 «Про утворення територіальних органів Національної поліції та ліквідацію територіальних органів Міністерства внутрішніх справ» (далі також – Постанова № 730):
- утворив як юридичні особи публічного права територіальні органи Національної поліції за переліком згідно з додатком 1.
- ліквідував як юридичні особи публічного права територіальні органи Міністерства внутрішніх справ за переліком згідно з додатком 2.
У додатку 1 до цієї постанови в Переліку територіальних органів Національної поліції, що утворюються, вказано Головні управління Національної поліції в Автономній Республіці Крим та м. Севастополі, а також Головні управління Національної поліції в областях, в т. ч. Головне управління Національної поліції в Закарпатській області.
У кінці цього додатку також зазначено Департамент патрульної поліції як міжрегіональний територіальний орган Національної поліції.
Із вказаного видно, що Головне управління Національної поліції в Закарпатській області є територіальним органом Національної поліції, який входить у систему Міністерства внутрішніх справ України та підпорядковується Національній поліції України.
Також із структури Головного управління Національної поліції в Закарпатській області вбачається, що Мукачівське районне управління поліції є його підпорядкованим підрозділом.
Відповідно до пунктів 1, 3 розділу І Положення про Департамент патрульної поліції, затвердженого наказом Національної поліції України від 06 листопада 2015 року № 73, Департамент патрульної поліції є міжрегіональним територіальним органом Національної поліції, який створюється, ліквідовується та реорганізовується Кабінетом Міністрів України за поданням Міністра внутрішніх справ України в установленому законом порядку.
Відповідно до пунктів 2, 3 розділу ІІІ вказаного Положення Департамент патрульної поліції та структурні підрозділи патрульної поліції становлять єдину систему. Структурні підрозділи патрульної поліції підзвітні та підконтрольні Департаменту патрульної поліції.
Структурні підрозділи патрульної поліції очолюють керівники, які підпорядковуються керівнику Департаменту патрульної поліції та його заступникам.
Згідно з пунктом 1 розділу IV Положення Департамент патрульної поліції очолює керівник Департаменту патрульної поліції, який підпорядковується керівникові Національної поліції та заступнику, який відповідно до розподілу функціональних обов`язків здійснює координацію роботи патрульної поліції і контроль за її діяльністю.
Департамент патрульної поліції є юридичною особою публічного права, має самостійний баланс, рахунки в органах Державної казначейської служби України та банківських установах, має печатки із зображенням Державного Герба України, інші печатки та штампи (пункт 1 розділу V вказаного Положення).
Зі змісту викладеного видно, що Головне управління Національної поліції в Закарпатській області та Департамент патрульної поліції є самостійними відокремленими органами, а також юридичними особами, які не підпорядковані одне одному.
Як зазначено вище, ОСОБА_1 звернувся в цій справі з позовом до УПП у Закарпатській області Департаменту патрульної поліції, однак просив скасувати постанову, винесену інспектором відділу поліції № 1 (м. Мукачево) Мукачівського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області Максим Віталієм Івановичем, тобто звернувся з цим позовом до неналежного відповідача.
Відповідно до частин третьої, четвертої, шостої, сьомої статті 48 КАС України якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до ухвалення рішення у справі за згодою позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі, якщо це не потягне за собою зміни підсудності адміністративної справи. Суд має право за клопотанням позивача до ухвалення рішення у справі залучити до участі у ній співвідповідача.
Якщо позивач не згоден на заміну відповідача іншою особою, суд може залучити цю особу як другого відповідача.
Після заміни сторони, залучення другого відповідача розгляд адміністративної справи починається спочатку.
Заміна відповідача допускається до ухвалення рішення судом першої інстанції.
Із наведених норм слідує, що можливість заміни неналежного відповідача може бути здійснена виключно судом першої інстанції.
Враховуючи те, що суд першої інстанції за правилами статті 48 КАС України заміну первинного відповідача на належного не здійснив, а суд апеляційної інстанції позбавлений можливості провести таку заміну, то є підстави для відмови у задоволенні позову з підстав його пред`явлення до неналежного відповідача.
Вказане відповідає правовій позиції Верховного Суду, висловленій у постанові від 19 квітня 2022 року в справі № 400/3989/19, відповідно до якої належним є відповідач, який є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи невизнаного матеріального правовідношення.
Відтак, неналежним відповідачем є особа, яка не повинна і не може відповідати за пред`явленим позовом.
У разі якщо за змістом норми матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, учасником спірних відносин та зобов`язаною особою є інша, ніж особа, до якої пред`явлено позов, підстави для задоволення позову відсутні.
Таким чином, доводи апеляційної скарги є обґрунтованими та знайшли своє підтвердження в ході апеляційного перегляду рішення суду.
Відповідно до статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.
Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення та ухвалення нового рішення суду, зокрема, якщо: справу розглянуто адміністративним судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце судового засідання, якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; суд прийняв рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, які не були залучені до участі у справі.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції допущено порушення норм процесуального права, а тому рішення суду підлягає скасуванню з прийняттям постанови про відмову в задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 229, 241, 242, 268, 272, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 370 КАС України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції задовольнити.
Рішення Хустського районного суду Закарпатської області від 24 травня 2023 року у справі № 309/1768/23 скасувати та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління патрульної поліції в Закарпатській області Департаменту патрульної поліції про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя	 	В. С. Затолочний 	
судді	 	В. Я. Качмар 	
 	 	Р. Й. Коваль  	
Повне судове рішення складено 28.11.2023