ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/5645/23 Справа № 211/2015/23 	  	Суддя у 1-й інстанції - Юзефович І. О. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2023 року                                                                 м.Кривий Ріг

Дніпровський апеляційний суд у складі:
головуючого судді                 Агєєва О.В.,
суддів:         Кішкіної І.В., Корчистої О.І.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін в приміщенні Дніпровського апеляційного суду в м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу №211/142/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 травня 2023 року про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно, яку було подано у цивільній справі №211/142/23 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, постановлену у складі судді Юзефович І.О., -

ВСТАНОВИВ:

У січні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до відповідача ОСОБА_2 , в якому просив суд розірвати шлюб, укладений з відповідачем 10 жовтня 2014 року Довгинцівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 614 .
Ухвалою Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 січня 2023 року відкрито провадження у справі за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
У березні 2023 року ОСОБА_2 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання права власності на майно.
Ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 травня 2023 року у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_2 відмовлено.
Рішенням Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 18 травня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 задоволено. Розірвано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 18.10.2014 року Довгинцівським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, актовий запис № 614. 

Не погодившись з зазначеною ухвалою від 01.05.2023р. ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просила ухвалу суду скасувати.
В обґрунтування скарги зазначила, що при зверненні з зустрічними позовними вимогами вона зазначала, що 13.02.2023 року на поштовому відділенні нею отримано лист без запису, в якому знаходилась лише повістка. Копію ухвали про відкриття провадження та позовну заяву з копіями додатків їй не надсилали. Вважає, що строк подання зустрічної позовної заяви повинен рахуватись з 27.03.2023 року, тобто з моменту ознайомлення її з матеріалами справи, під час якого вона дізналась про порушення свого права.

Відзив на апеляційну скаргу сторонами не надано.
Відповідно до частини 3 статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Частиною 3 ст.3 ЦПК України визначено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Частиною 4 статті 19 ЦПК України передбачено, що спрощене провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ, що виникають з трудових відносин, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.
Відповідно до ч.1 ст.368 ЦПК України, справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.
Відповідно до ч.3 цієї статті розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених статтею 369 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявникові) розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Таким чином дану справу слід розглядати без повідомлення учасників справи, оскільки апеляційна скарга подана на ухвалу суду про повернення зустрічної позовної заяви.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_2 задоволенню не підлягає, оскаржувану ухвалу суду першої інстанції слід залишити без змін з наступних підстав.

Згідно з частиною першою, другою та п`ятою стаття 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Ухвала суду першої інстанції в повній мірі відповідає вказаним вимогам закону.

З матеріалів справи вбачається, що у провадженні Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Ухвалою суду від 30 січня 2023 року прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою суду від 27 березня 2023 провадження у справі зупинено для надання сторонам місячного строку для примирення.
Ухвалою суду від 01 травня 2023 року провадження по справі поновлено у зв`язку із закінченням наданого сторонам строку для примирення.
30 березня 2023 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява про визнання права власності на майно.
Постановляючи ухвалу про відмову у прийнятті зустрічної позовної заяви, суд зазначив, що 13.02.2023 року відповідачем ОСОБА_2 було особисто отримано зазначені документи, що підтверджується її підписом в рекомендованому поштову повідомленні (а.с.22). Проте зустрічна позовна заява подана відповідачем до суду лише 30.03.2023 року, що свідчить про порушення відповідачем строку для пред`явлення зустрічного позову.

Відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України, відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Згідно ч.2 ст.193 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.
Отже, умовами пред`явлення зустрічного позову є: взаємопов`язаність зустрічного позову з первісним. Тобто такими, що виникають з одних правовідносин; доцільність сумісного розгляду основного й зустрічного позовів. Доцільним є сумісний розгляд, коли це дозволяє більш повно, і об`єктивно дослідити обставини справи, встановити справжні взаємовідносини сторін, виключити винесення взаємно суперечливих чи взаємовиключних судових рішень.
Доцільним є сумісний розгляд первісного і зустрічного позову, якщо задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Недоцільно розглядати первісний і зустрічний позови, якщо це затягне розгляд справи, істотно розширить предмет доказування, призведе до необхідності залучення нових учасників процесу.
Кожна із зазначених вище умов для прийняття зустрічного позову носить самостійний характер, і при наявності будь-якої з них зустрічний позов приймається судом для спільного розгляду з первісним позовом та подання зустрічного позову у строк, визначений для подання відзиву.
Таким чином, при вирішенні питання про прийняття зустрічного позову, суд першої інстанції вирішує наступні питання: чи виникають позовні вимоги з одних правовідносин, чи можуть вимоги за позовами зараховуватися, чи виключить задоволення зустрічного позову повністю або частково задоволення первісного позову, чи поданий зустрічний позов у строк для подання відзиву на позов.
Аналогічний зміст містить й п.15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12 червня 2009 року.
Відповідно до ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 175 і 177 цього Кодексу.
Згідно до ч.3 ст.194 ЦПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої статті 193 цього Кодексу, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.
Як вбачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_2 зареєстрована в підсистемі електронний суд.

Відповідно до ч.ч.1, 4, 5, 7 статті 14 ЦПК України у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система відповідно до закону забезпечує обмін документами (надсилання та отримання документів) в електронній формі між судами, між судом та учасниками судового процесу, між учасниками судового процесу, а також фіксування судового процесу і участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки - повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом та Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд надсилає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Відповідно до підпункту 5.8 розділу I Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 (далі — Положення), це: сервіс Електронного кабінету ЄCITC, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄCITC, aбo адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів.
Відповідно до пункту 17 підрозділу 1 розділу III Положення особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом ix надсилання до Електронного кабінету таких осіб aбo в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством.
Інформація про надходження до Електронного кабінету відомостей та документів про результати розгляду справ додатково може надсилатися користувачу у вигляді повідомлення на електронну пошту. Дані про електронну пошту зазначаються користувачем у профілі його Електронного кабінету (пункт 38 підрозділу 2 розділу III Положення).
Отже, серед всіх передбачених пунктом 5.8 розділу I Положення сервісів офіційної електронної адреси, нормативно передбачено обов`язковість надсилання процесуальних документів лише до Електронного кабінету. 
Відповідно до Тимчасового регламенту обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України 07.09.2012  №105, суд після виготовлення та підписання процесуального документа паралельно із порядком визначеним процесуальним законодавством, надсилає електронні копії процесуального документа, скріплені електронним цифровим підписом судді (судді-доповідача, головуючого судді), електронною поштою на поштову скриньку учасника судового процесу, якщо такий учасник зареєстрований в Системі як Користувач.
Документи, створені у відповідній системі діловодства, в статусі оригінал та направлені до ЄДРСР (Єдиний державний реєстр судових рішень) в автоматичному режимі направляються до кабінету користувача ЕС. Необхідно зазначити, що процес синхронізації з кабінетом може тривати від 1-ї до 3-х діб.

Відповідно до вимог процесуального законодавства, часом вручення процесуальних документів в електронній формі є дата отримання судом повідомлення про доставлення документів на офіційну електронну адресу (п. 2 ч.8 ст.128, п.2 ч.6 ст.272 ЦПК України).
Порядок використання підсистеми ЄСІТС «Електронний суд» визначено Інструкцією користувача підсистеми «Електронний суд», затвердженою наказом державного підприємства «Центр судових сервісів» від 22.09.2021   №74-ОД. 

Матеріалами справи встановлено, що ухвалою Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30 січня 2023 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначено відповідачу п`ятнадцятиденний строк з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позовну заяву. Також, відповідно до ч.1 ст.193 ЦПК України відповідачу роз`яснено її право і строк на подання відзиву, право пред`явити зустрічний позов.
Відповідно до роздруківки доданої до апеляційної скарги з підсистеми «Електронний суд» вбачається, що копія ухвали про відкриття провадження отримана відповідачем 30.01.2023 року.
Отже, перебіг процесуального строку розпочався з моменту доставлення документів на електронну адресу користувача підсистеми «Електронний суд».
Таким чином, п`ятнадцятиденний строк подання зустрічної позовної заяви закінчився 14 лютого 2023 року.
Відповідач ОСОБА_2 звернулась до суду з зустрічною позовною заявою 30 березня 2023 року, тобто з пропуском строку передбаченого ст.193 ЦПК України.

Доводи апеляційної скарги не спростовують правильність правових висновків суду, зводяться до переоцінки доказів та на законність оскаржуваної ухвали не впливають.

Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін та інші проти України» (SeryavinandOthers v. Ukraine) рішення від 10 лютого 2010 року).
Згідно статті 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Апеляційний суд приходить до висновку, що оскаржуване судове рішення суду першої інстанції відповідає вимогам закону й підстави для його скасування відсутні.

Відповідно до підпункту «в» пункту 4 частини першої статті 382 ЦПК України суд апеляційної інстанції повинен вирішити питання про розподіл судових витрат, понесених у зв`язку з переглядом справи у суді апеляційної інстанції.

З огляду на висновок про залишення апеляційної скарги без задоволення, підстав для перерозподілу судових витрат немає.

Керуючись статтями 369, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2  залишити без задоволення.
Ухвалу Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 01 травня 2023 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Судді: