П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

05 грудня 2023 р.	м. Одеса	Справа № 420/15571/22	

Категорія:112010200          Головуючий в 1 інстанції: Хурса О.О.
          Місце ухвалення: м. Одеса
          Дата складання повного тексту: 26.09.2023 р.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого           – Бітова А.І.
суддів                     – Лук`янчук О.В.
– Ступакової І.Г.

у зв`язку з відсутністю клопотань від усіх учасників справи про розгляд справи за їх участю, справа розглянута згідно п.1 ч.1 ст. 311 КАС України,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки, третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області, про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії,

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі – ООТЦК та СП), третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Головне управління Пенсійного фонду (далі – ГУПФ) України в Одеській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії – задоволено. 
Визнано протиправними дії ООТЦК та СП щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці і наданні до ГУПФ України в Одеській області оновлених довідок про розмір грошового забезпечення станом на 29 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року для перерахунку його пенсії.
Зобов`язано ООТЦК та СП підготувати та надати до ГУПФ України в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 29 січня 2020 року, 01 січня 2021 року, 01 січня 2022 року у відповідності до вимог ст.ст. 43 і 63 Закону України від 09 квітня 1992 року №2262-ХІІ "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб" (далі – Закон №2262-ХІІ) з врахуванням положень Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2017 року №704 "Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб" (далі – Постанова №704) щодо визначення посадового окладу і окладу за військовим званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, та з обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, для здійснення обчислення та перерахунку пенсії з 01 лютого 2020 року, 01 лютого 2021 року, 01 лютого 2022 року.
21 вересня 2023 року до Одеського окружного адміністративного суду (вхід. №32067/23) надійшла заява позивача про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у справі №420/15571/23.
Ухвалою Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року заяву ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у справі №420/15571/23 – повернуто заявнику без розгляду.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 ставиться питання про скасування судового рішення (ухвали Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року) в зв`язку з тим, що воно постановлено з неправильним застосуванням норм матеріального та з порушенням норм процесуального права. 
Доводи апеляційної скарги:
-          в порушення вимог чинного законодавства, в даних довідках відповідач протиправно знизив розмір надбавки за особливості проходження служби з 65 відсотків посадового окладу, окладу за військове звання та надбавки за вислугу років до 1 відсотку, та знизив розмір премії з 35 до 10 відсотків посадового окладу;
-          на виконання рішення Одеського окружного адміністративного суду від 01 березня 2023 року по адміністративній справі №420/15571/22 відповідач надав до ГУПФ України в Одеській області довідки про розмір грошового забезпечення станом на 29 січня 2020 року, на 01 січня 2021 року та на 01 січня 2022 року, які не відповідають вимогам Постанови №704. Тобто, вимоги абз.3 резолютивної частини рішення суду від 01 березня 2023 року по адміністративній справі №420/15571/22 відповідачем не виконано;
-          невиконання рішення суду формує недовіру людини до суду, що неприпустимо в демократичній державі. Водночас, суб`єкт владних повноважень, який є стороною у справі, має бути зразком для громадськості щодо належного виконання рішення суду, не чекаючи при цьому примусового виконання такого рішення суду або встановлення судового контролю щодо виконання рішення суду. З огляду на викладене ухвалу суду першої інстанції не можливо визнати такою, що є законною та обґрунтованою, як того вимагає ст. 242 КАС України, у зв`язку з чим вона підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 , перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Вирішуючи спірне питання, суд першої інстанції виходив з того, що в порушення вимог вищезазначеної норми заявником до заяви (від 21 вересня 2023 року вхід. №32067/23) на стадії виконання судового рішення не додано докази її надіслання іншим учасниками справи (провадження), а саме ГУПФ України в Одеській області.
Колегія суддів не погоджується з цими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Стаття 129-1 Конституції України передбачає, що контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.
Згідно ст. 370 КАС України судове рішення, яке набрало законної сили, є обов`язковим для учасників справи, для їхніх правонаступників, а також для всіх органів, підприємств, установ та організацій, посадових чи службових осіб, інших фізичних осіб і підлягає виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, або за принципом взаємності, - за її межами. Невиконання судового рішення тягне за собою відповідальність, встановлену законом.
Відповідно ст. 166 КАС України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування тощо щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.
Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.
Заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадках, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Частиною 1 ст. 167 КАС України визначені вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.
Відповідно ч.1 ст. 382 КАС України суд, який ухвалив судове рішення в адміністративній справі, може зобов`язати суб`єкта владних повноважень, не на користь якого ухвалене судове рішення, подати у встановлений судом строк звіт про виконання судового рішення.
Колегія суддів зазначає, що ст. 382 КАС України не містить спеціальних вимог до заяви про здійснення судового контролю за виконанням судового рішення, у зв`язку з чим слід застосовувати за аналогією положення ст. 167 КАС України.
Абзацом 3 ч.1 ст. 167 КАС України визначено, що до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Відповідно ч.2 ст. 167 КАС України якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Як слідує з матеріалів справи, повертаючи без розгляду заяву позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано доказів надіслання цієї заяви (скарги) іншим учасникам справи, що не дає можливості її розглянути.
Колегія суддів вказує, що ст. 167 КАС України передбачає повернення заяви без розгляду тільки за умови наявності недоліків, які не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою.
Разом з тим, судом першої інстанції не наведено мотивів того, що відсутність доказів надіслання відповідачу заяви про здійснення судового контролю за виконанням судового рішення унеможливлює розгляд вказаної заяви.
Колегія суддів акцентує увагу, що Верховний Суд неодноразово вказував, що застосовуючи процесуальні норми суди мають керуватися принципом розумності, відповідно до якого застосування цих норм має бути спрямованим на досягнення легітимної мети, уникаючи надмірного формалізму, що може порушувати право особи на доступ до суду.
Вищевказані висновки узгоджуються із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 16 лютого 2023 року у справі №580/5209/22.
Також Верховний Суду у постанові від 29 вересня 2022 року у справі №500/1912/22 звернув увагу на те, що при застосуванні процесуальних норм слід уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до нівелювання процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції не врахував, що згідно п.п.26, 27, 28 Рішення Вищої Ради Правосуддя від 17 серпня 2021 року "Про затвердження Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи" (далі – Положення) електронні документи створюються із застосуванням вбудованого текстового редактора шляхом заповнення форм документів, передбачених Інструкцією користувача Електронного суду, підписуються кваліфікованим електронним підписом (підписами) його підписувача (підписувачів) та надсилаються засобами відповідної підсистеми ЄСІТС.
До створених в Електронному суді документів користувачі можуть додавати інші файли (зображення, відеофайли тощо). Відповідні додані файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувачів разом зі створеними в Електронному суді документами, до яких вони додаються.
Технічні вимоги щодо форм електронних документів та їхніх додатків, обмеження щодо їхнього розміру, формату та інших характеристик встановлюються Інструкцією користувача Електронного суду.
Дата та час підписання документа в Електронному суді, а також дата та час його надсилання автоматично зберігаються і не підлягають корегуванню.
Зазначені норми права у своїй сукупності вказують на те, що створений із застосуванням вбудованого текстового редактора Електронного суду електронний документ та додані до нього файли (додатки) підписуються кваліфікованим електронним підписом користувача разом і можуть бути направлені засобами відповідної підсистеми ЄСІТС не інакше як після підписання кваліфікованим електронним підписом користувача.
Відповідно, факт направлення заяви про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у справі №420/15571/23 засобами підсистеми "Електронний суд" є підтвердженням того, що зазначені документи засвідчені електронним підписом особи, яка їх створила.
За приписами п.16 підрозділу 1 Розділу ІІІ "Підсистема "Електронний кабінет", процесуальні документи та докази можуть подаватися до суду в електронній формі, а процесуальні дії вчинятися в електронній формі виключно за допомогою ЄСІТС з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису, за винятком випадків, передбачених процесуальним законом.
Пунктом 37 підрозділу 2 цього розділу визначено, що підсистема "Електронний суд" забезпечує можливість автоматичного надсилання матеріалів справ в електронному вигляді до "Електронних кабінетів" учасників справи та їхніх повірених.
До "Електронного кабінету" користувачів надсилаються відомості, у тому числі про отримання та реєстрацію документів у справі, а також інші відомості, що призвели до зміни стану розгляду справи.
Згідно ч.6 ст. 18 КАС України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку.
Таким чином, цієї нормою визначено суб`єктний склад осіб, реєстрація офіційної електронної адреси в системі ЄСІТС для яких є обов`язковою.
Мета застосування ч.9 ст. 44 КАС України полягає у забезпеченні рівності процесуальних прав сторін, які відповідно до ч.6 ст. 18 КАС України не мають обов`язку реєструвати офіційні електронні адреси в системі ЄСІТС та не зареєстровані в підсистемі "Електронний суд", бути повідомленими про подання іншими учасниками документів до суду в електронній формі.
Разом з тим, у даній справі третьою особою на стороні відповідача є ГУПФ України в Одеській області, яке належить до суб`єктів, визначених ч.6 ст. 18 КАС України та має зареєстрований "Електронний кабінет", а отже в силу п.п.29, 37 підрозділу 2 "Підсистема "Електронний суд", документ сформований в системі "Електронний суд" примірник заяви у цій справі, відповідач мав отримати в "Електронному кабінеті" через підсистему "Електронний суд" в автоматичному режимі.
Тобто, мета повідомлення іншого учасника справи про подання до суду документів у справі, на що власне і спрямовані приписи ч.9 ст. 44 КАС України, у цьому випадку досягнута і принцип рівності учасників процесу в частині права відповідача знати про їх подання та бути ознайомленим з їх змістом, дотриманий.
Функціонал модулю підсистеми "Електронний суд" надає можливість суду перевірити доставлення до "Електронного кабінету" учасника справи документа у справі.
Так, згідно п.42 підрозділу 2 розділу ІІІ "Підсистема "Електронний суд" засобами ЄСІТС в автоматичному режимі здійснюється перевірка наявності в особи зареєстрованого "Електронного кабінету". У разі наявності в особи "Електронного кабінету" засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до "Електронного кабінету" користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого "Електронного кабінету".
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в постановах від 16 лютого 2023 року у справі №580/5209/22, від 28 березня 2023 року у справі №260/1322/21.
Таким чином суд першої інстанції не був позбавлений можливості пересвідчитися у доставленні до "Електронного кабінету" ГУПФ України в Одеській області заяви ОСОБА_1 .
З урахуванням вищенаведеного, колегія суддів дійшла висновку, що у спірних правовідносинах суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про повернення без розгляду заяви ОСОБА_1 про здійснення судового контролю за виконанням рішення суду.
Враховуючи все вищевикладене, у зв`язку з невідповідністю висновків суду обставинам справи та неправильним застосуванням норм матеріального права, порушенням норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання, колегія суддів вважає, що судове рішення відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 320 КАС України, підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. 

Керуючись ст.ст. 308, 311, ч.3 ст. 312, ч.ч.1, 4 ст. 320, ст.ст. 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Одеського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2023 року скасувати.
Справу №420/15571/23 за позовом ОСОБА_1 до Одеського обласного територіального центру комплектування та соціальної підтримки третя особа Головне управління Пенсійного фонду України в Одеській області, про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії, направити до Одеського окружного адміністративного суду для продовження розгляду заяви ОСОБА_1 про встановлення судового контролю за виконанням рішення суду у справі №420/15571/23.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків передбачених п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 05 грудня 2023 року.

Головуючий:                                                                                                     Бітов А.І.

Суддя:                                                                                                     Лук`янчук О.В.

Суддя:                                                                                                     Ступакова І.Г.