ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2023 року	 	Справа № 300/3366/22 пров. № А/857/5678/23	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Гудима Л.Я., Затолочного В.С.,
розглянувши у порядку письмового провадження в м.Львові справу за позовом Малого приватного підприємства кафе «Волошка» до Коломийської міської ради в особі Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою Малого приватного підприємства кафе «Волошка» на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року (суддя Панікар І.В., м.Івано-Франківськ), -
ВСТАНОВИВ:
У серпні 2022 року Мале приватне підприємство кафе «Волошка» (далі – МПП) звернулося до суду із позовом до Коломийської міської ради в особі Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі – Міська рада, Відділ відповідно) в якому просило:
визнати протиправним та скасувати рішення Відділу від 22.02.2022 №ІФ082211111629-2, яким відмовлено у видачі дозволу на виконання будівельних робіт об`єкта: «Корегування проекту, будівництва магазину з офісними приміщеннями та житловою квартирою відповідно до побудованого по площі Відродження, 17а в м.Коломия Івано-Франківської області» (далі – Рішення, Об`єкт будівництва відповідно);
зобов`язати Відділ видати МПП дозвіл на виконання будівельних робіт Об`єкта будівництва.
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року у задоволені позову відмовлено.
Не погодившись із ухваленим рішенням, його оскаржив позивач, який із покликанням на невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить скасувати рішення суду та прийняти нове, яким позов задовольнити.
В апеляційній скарзі з посиланням на обставини справи та норми матеріального права вказує, що суд першої інстанції відмовляючи у задоволені позову вийшов поза межі дослідження предмету спору та вказав, що подана позивачем документація містить недостовірні дані щодо класу наслідків Об`єкта будівництва. Хоча відповідач, в оскаржуваному Рішенні не робить жодних зауважень щодо неправильності розрахунку класу наслідків, тим більше, що такі відомості вносилися в реєстр будівельної діяльності саме відповідачем. 
Відповідач відзиву на апеляційну скаргу не подав.
У відповідності до частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС), суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на судове рішення, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.
Переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції дійшов висновку, що замовником будівництва за робочим проектом Об`єкт будівництва наведено недостовірні дані щодо класу наслідків (відповідальності), чим порушено пункт 3 частини четвертої статті 37 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI).
Такі висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з не правильним застосуванням норм матеріального права і порушенням норм процесуального права, з таких міркувань.
Апеляційним судом, з урахуванням встановленого судом першої інстанції, встановлено та підтверджено матеріалами справи те, що 20.10.2009 МПП видано дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва магазину з офісними приміщеннями та житловою квартирою на пр. Відродження, 17а м.Коломия №1692 (далі – Дозвіл №1692).
Як вбачається з витягу Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань та норм статті 65 Господарського кодексу України, посадовою особою МПП є керівник підприємства – Малярчук М.М.
В подальшому, МПП у порядку статті 37 Закону № 3038-VI та пункту 4-1 «Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт», затверджених постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання виконання підготовчих і будівельних робіт» від 13.04.2011 № 466 (далі – Порядок №466), через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг «Портал Дія» було подано заяву про видачу дозволу на виконання будівельних робіт на об`єкт будівництва  за робочим проектом Об`єкт будівництва.
За результатами розгляду заяви, відповідачем прийнято Рішення про відмову у видачі такого дозволу, оскільки при проектуванні не дотримано пункти 1, 2, 4 Містобудівних умов та обмежень для проектування об`єкта будівництва «Корегування проекту, будівництва магазину з офісними приміщеннями та житловою квартирою відповідно до побудованого по АДРЕСА_1 » від 18.10.2021 №111/2021 (далі – Містобудівні умови), що суперечить статті 31 Закону № 3038-VI.
Відповідно до статті 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Згідно статті 1 Закону № 3038-VI (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) містобудівна документація – це затверджені текстові та графічні матеріали з питань регулювання планування, забудови та іншого використання територій; містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки (далі - містобудівні умови та обмеження) - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією; план зонування території (зонінг) - документація, що є складовою комплексного плану просторового розвитку території територіальної громади або генерального плану населеного пункту і визначає умови та обмеження використання території у межах визначених функціональних зон; проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.
Приписами статті 22-1 Закону № 3038-VI визначено, що Єдина державна електронна система у сфері будівництва (далі - електронна система) – це єдина інформаційно-телекомунікаційна система у складі містобудівного кадастру, що забезпечує створення, перегляд, відправлення, прийняття, збирання, внесення, накопичення, обробку, використання, розгляд, зберігання, захист, облік та надання інформації у сфері будівництва, а також електронну взаємодію між фізичними та юридичними особами, державними органами, органами місцевого самоврядування, центрами надання адміністративних послуг, з метою отримання визначених цим Законом послуг у сфері будівництва.
Електронна система складається з:
1) Реєстру будівельної діяльності;
2) електронного кабінету користувача електронної системи (далі - електронний кабінет);
3) порталу електронної системи.
У статті 22-2 Закону №3038-VI передбачено, що Реєстр будівельної діяльності (далі – РБД) є компонентом електронної системи, який забезпечує створення, збирання, накопичення, обробку, захист, облік такої інформації:
1) містобудівних умов та обмежень;
2) завдання на проектування та технічних умов (у тому числі договорів про надання технічних умов, укладених відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», у разі їх укладення через електронний кабінет);
3) інформації про ліцензування господарської діяльності з будівництва об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками;
6) інформації про об`єкти будівництва та закінчені будівництвом об`єкти, у тому числі:
будівельні паспорти забудови земельної ділянки;
проектну документацію на будівництво об`єктів;
відомості про присвоєння, зміну, коригування, анулювання адрес об`єктам будівництва та закінченим будівництвом об`єктам;
погодження обґрунтованих відхилень від будівельних норм згідно з частиною п`ятою статті 10 Закону України «Про будівельні норми»;
результати оцінки впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля» (в частині збирання, накопичення, обробки, захисту, обліку такої інформації);
енергетичні сертифікати об`єктів будівництва та будівель згідно з Законом України «Про енергетичну ефективність будівель» (у тому числі договори про сертифікацію енергетичної ефективності будівлі, укладені відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», у разі їх укладення через електронний кабінет);
результати експертизи проектної документації на будівництво об`єктів (у тому числі договори про проведення експертизи проектної документації на будівництво об`єктів, укладені відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», у разі їх укладення через електронний кабінет);
документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт тощо.
З використанням Реєстру будівельної діяльності створюються такі електронні документи (крім документів, які містять відомості, що становлять державну таємницю) та здійснюються такі дії:
1) містобудівні умови та обмеження, зміни до них, відмова у їх наданні, скасування містобудівних умов та обмежень;
9) дозвіл на виконання будівельних робіт, зміни до нього, повідомлення про відмову в його наданні та анулювання дозволу, внесення відомостей про припинення права на виконання підготовчих та будівельних робіт, тощо;
Згідно наявного у матеріалах справи витягу з РБД позивачем подано запит на зміну Дозволу №1962 з підстав: отримано лист про зміну даних, змінено відповідальних за проведення акторського нагляду, Корегування проектної документації. Запит зареєстрований під №ІФ082211111629-2 (а.с.27-30).
Відповідно до частини першої, другої статті 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після:
1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;
3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Статтею 37 Закону №3038-VI передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Дозвіл на виконання будівельних робіт видається органами державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
За наявності дозволу на виконання будівельних робіт отримання замовником та генеральним підрядником чи підрядником (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт та видалення зелених насаджень у межах будівельного майданчика не вимагається.
Для отримання дозволу подається заява, до якої додаються:
1) копія документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або копія договору суперфіцію;
2) копія розпорядчого документа щодо комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду у разі здійснення комплексної реконструкції кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності (замість копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою);
3) проектна документація на будівництво, розроблена та затверджена в установленому законодавством порядку;
4) копія документа, що посвідчує право власності на будинок чи споруду, або згода його власника, засвідчена у встановленому законодавством порядку, на проведення будівельних робіт у разі здійснення реконструкції, реставрації чи капітального ремонту;
5) копії документів про призначення осіб, відповідальних за виконання будівельних робіт, та осіб, які здійснюють авторський і технічний нагляд;
6) інформація про ліцензію, що дає право на виконання будівельних робіт, та кваліфікаційні сертифікати;
7) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Форма дозволу на виконання будівельних робіт, форма заяви, що подається для його отримання, форма відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, порядок видачі та анулювання дозволу на виконання будівельних робіт визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт видається заявнику в письмовому вигляді з відповідним обґрунтуванням у строк, передбачений для видачі дозволу.
Підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є:
1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу;
2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства;
3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;
4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Рішення про видачу або анулювання дозволу на виконання будівельних робіт може бути розглянуто у порядку нагляду центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду (без права видачі дозволу), або оскаржено до суду.
У разі якщо в установлений цією статтею строк органом державного архітектурно-будівельного контролю не видано дозвіл на виконання будівельних робіт або відмову в його видачі, замовник звертається до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, для вжиття протягом десяти робочих днів заходів, пов`язаних з видачею зазначеного дозволу або відмовою в його видачі. У разі якщо протягом зазначеного строку не буде видано дозвіл на виконання будівельних робіт або відмову в його видачі, право на виконання будівельних робіт виникає на десятий робочий день з дня реєстрації письмового звернення, направленого рекомендованим листом до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, а дозвіл вважається виданим.
В розглядуваному випадку підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є: невідповідність об`єкта проектній документації на будівництво такого об`єкта та/або вимогам будівельних норм, стандартів і правил, а саме: при проектуванні не дотримано пункти 1, 2, 4 Містобудівних умов, що суперечить статтею 31 Закону №3038-VI.
Так, за змістом пунктів 1, 2, 4 Містобудівних умов:
1. 12 м. (до верхнього рівня перекриття поверху). Відповідно до розробленого історико- архітектурного опорного плану м,Коломиї затвердженого Наказом Міністерства культури України від 20.01.2014р. №18. Остаточну висоту об`єкта проектування визначити проектною документацією з урахуванням Існуючої оточуючої забудови, проектних рішень на суміжних ділянках, враховуючи гранично-допустиму висоту, та дотримання нормативних відстаней (санітарні, пожежні, побутові) від оточуючих будівель і споруд. п.4.Є ДБН 6.2.2-28:2010 «Будинки І споруди. Будинки адміністративного та побутового призначення», п.6,2 ДБН 8.2.2-9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення»: висота приміщень від підлоги до стелі має бути не менше 3 м. У приміщеннях (кабінетах), де розташовується нестандартне технологічне обладнання, висота встановлюється залежно від розмірів обладнання;)
2. 2.(Відсоток забудови земельної ділянки, розміщення об`єкта проектування та елементів прибудинкової території, визначити з урахуванням ДБН В.1.2-12-2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки.» враховуючи проектні рішення на суміжних земельних ділянках: згідно результатів інсоляційного розрахунку, нормативних побутових, та протипожежних розривів, затвердженням архітектурно- планувальної частини проекту містобудівною радою, з врахуванням глави 17 Земельного кодексу України-. Проектування вести з урахуванням вимог ДБН 380-92** «Містобудування. Планування та забудова міських та сільських поселень», розміщену сміттезбірних контейнерів, під`їзду до об`єкта проектування. ДБН 8.2.2-28:2010 «Будим І споруди. Будинки адміністративного та побутового призначення»: розділ 5 ДБН В,2.2 9:2018 «Громадські будинки та споруди. Основні положення»; ДВН 6.2.3-15:2007 «Автостоянки  гаражі для легкових автомобілів».)
4. до червоних ліній; Розмістити об`єкт, в тому числі приямки, вхідні групи, сходи та інші конструктивні елементи будівлі, дренажі, оглядові колодязі І мережі, що обслуговуй будівлю в межах відведеної земельної ділянки, та поза межами охоронних зон Інженерних комунікацій, не порушуючи межі землекористування сусідніх земельки ділянок. Об`єкт проектування розмістити по лінії сформованої забудови. Червоні лінії відсутні - пішохідна зона, Забезпечити виконання глави 17 Земельного Кодексу України у тому числі щодо забезпечення рівних прав на забудову власників або користувачів суміжних земельних ділянок, з урахуванням протипожежних розривів до меж земельних ділянок, Допустимі відстані від існуючих та проектних об`єктів будівництва визначити проектом згідно з вимогами містобудівних, санітарних та норм пожежної безпеки п.6.1.20; п.6.1.21; п.6.1.40; п.6.1.41; табл.15; п,15,2.1; п.15.2.2 табл.15,2; л.15.3.1; мій фасадами з вікнами житлових будинків заввишки 2-3 поверхи (без урахування мансарди, в якій вікна розташовані в похилих конструкціях даху) слід приймати відстані (побутові розриви) не менше 13 м., заввишки 4 поверхи і вище - 20м.; забезпечити можливість проїзду пожежних машин до будинків згідно з вимогами пункту 15.3 ДБН Б.2.2-12:2019 «Планування і забудова територій»; Проектною документацією передбачити можливість блокування сусідніми будівлями, враховуючи розділ1 п.2.6 п.2.7, л.3,1, п.3.4, п.3.7 ДБН В.1.2-12-2008 «Будівництво в умовах ущільненої забудови. Вимоги безпеки.»; Під`їзд до об`єкта запроектувати з врахуванням існуючої транспортної схеми обслуговування житлового кварталу, на порушуючи експлуатації прибудинкової території суміжних землекористувачів, Забезпечити виконання необхідних інженерно-технічних заходів, що запобігатимуть попаданню атмосферних опадів з покрівель та карнизів будівель на територію суміжних ділянок, або взаємоузгоджене водовідведення згідно з вимогами ДБН 8.1.1-25-2009. Громадські будинки їх конструкції, планувальні вирішення, обладнання та опорядження повинні відповідати протипожежним вимогам ДБН в.1.1-7; ДБН В.1.2-4; ДБН в.1.2-7; ДСТУ 2272, а також вимогам пожежної безпеки будівельних норм за ведами будинків та споруд. Для збирання побутових відходів на території громадських будівель та споруд слід облаштовувати контейнерні майданчики згідно з вимогами ДСТУ-Н Б В.2,2-7 та санітарними нормами, Контейнерні майданчики для збирання побутових відходів необхідно розміщувати у місцях, віддалених від дитячих майданчиків не менше ніж на 20м, зон відпочинку й масової присутності людей забезпечуючи компактне і диференційоване складування різних видів побутових відходів.
Щодо недотримання пункту 1 Містобудівних умов, то апеляційним судом встановлено, що позивачем-апелянтом дійсно визнається, що під час будівництва Об`єкта будівництва було змуровано на шість рядів цегли більше, ніж було визначено первинним проектом. По цьому недоліку МПП було сплачено штраф згідно постанови Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю в Івано-Франківській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 05.12.2013 №997. Також у пояснювальній записці до зміненого проекту Об`єкта будівництва, зазначено: згідно Містобудівних умов, висота до верхнього рівня перекриття поверху 12 м відповідно до розробленого історико-архітектурного опорного плану м.Коломия. Але фактично висота будівлі, яка збудована до верхнього рівня перекриття поверху становить 12,60 м. Виходячи з вищенаведеного і враховуючи висоту новозбудованих сусідніх будинків та припис інспекції ДАБІ від 25.11.2013, де вказано усунути дане порушення шляхом коригування проектної документації, залишити в проекті існуючу висоту будівлі (а.с.70-75).
Щодо недотримання вимог до пункту 2 Містобудівних умов, то апеляційний суд зазначає, що за техніко-економічними показниками по генплану, площа ділянки складає – 141,0 м2, площа забудови 119,85 м2, відсоток забудови 85 % і вказаний відсоток забудови повністю дотриманий позивачем при будівництві Об`єкта будівництва (а.с.74).
Щодо розміщення Об`єкта будівництва в межах червоних ліній, то слід вказати, що Об`єкт будівництва збудований в межах червоних ліній, жодних доказів того, що вказані норми порушенні відповідачем у Рішенні не наведено. Крім того, у пояснювальній записці до коригованого проекту, зазначено, що якщо відповідно до містобудівної документації буде передбачено будівництво будівлі на суміжній земельній ділянці шляхом блокування до стіни по осі «В», передбачити дане блокування по згоді забудовників та Містобудівних умов. Натомість жодних відомостей про те, що суміжна земельна ділянка підлягає забудові матеріали справи не містять. Вказане також підтверджується позивачем.
Розглядаючи вказаний спір, суд першої інстанції вказав, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення та відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт Об`єкта будівництва слугував ряд недоліків у проектній документації. За основу судом було взято невідповідність відомостей щодо розрахунку класу наслідків. Водночас, як уже зазначалось вище, «причиною у відмови у видачі є: при проектуванні не дотримано пункти 1, 2, 4 Містобудівних умов. Тобто, суд першої інстанції самостійно визначив підставу відмови у видачі спірного дозволу, яка не була вказана у спірному Рішенні.
Відтак, є обґрунтованими доводи скаржника про невідповідність висновків суду обставинам справи.
При цьому, відсутність підстав для видачі дозволу для будівництва на Об`єкт будівництва спростовані встановленими вище обставинами справи. 
Подані позивачем документи для отримання дозволу на будівництво Об`єкта будівництва, як і сам Об`єкт будівництва відповідає вимогам, наявної станом на час виникнення спірних відносин, проектній документації на таке будівництво.
До того ж, як підтверджено самою назвою Містобудівних умов, які видані 18.10.2021, вказаний Об`єкт будівництва уже є побудований.
Пунктом 30 Порядку №466 (в редакції, чинній на час виникнення спірних відносин) передбачено, що підставою для відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт є:
1) неподання документів, необхідних для прийняття рішення про видачу такого дозволу;
2) невідповідність поданих документів вимогам законодавства:
невідповідність цільового призначення земельної ділянки;
наявність у поданих документах порушень містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, зокрема дотримання вимог висотності (блакитна лінія), щільності населення, планувальні обмеження (охоронні зони пам`яток культурної спадщини, межі історичних ареалів, зони регулювання забудови, зони охоронюваного ландшафту, зони охорони археологічного культурного шару, в межах яких діє спеціальний режим їх використання, охоронні зони об`єктів природно-заповідного фонду, прибережні захисні смуги, зони санітарної охорони), дотримання охоронних зон об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури та об`єктів підвищеної небезпеки (червоні та жовті лінії), а також зелених насаджень (зелена лінія);
3) виявлення недостовірних відомостей у поданих документах;
4) результати оцінки впливу на довкілля у випадках, визначених Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Зважаючи на те, що причини відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт по Об`єкту будівництва, не підтверджені належними, достовірними, достатніми доказами, і в ході апеляційного розгляду справи спростовані доводами позивача та наявними у матеріалах справи письмовими доказами, апеляційний суд дійшов висновку, що позовні вимоги скаржника про визнання протиправним та скасування Рішення підлягають задоволенню.
В частині ж позовних вимог про зобов`язання видати дозвіл на виконання будівельних робіт, апеляційний суд, вважає за необхідне зазначити наступне. 
Верховний Суд у постанові від 24 грудня 2019 року у справі № 823/59/17 зробив наступний правовий висновок:
«…повноваження державних органів не є дискреційними, коли є лише один правомірний та законно обґрунтований варіант поведінки суб`єкта владних повноважень. Тобто, у разі настання визначених законодавством умов відповідач зобов`язаний вчинити конкретні дії і, якщо він їх не вчиняє, його можна зобов`язати до цього в судовому порядку.
Тобто, дискреційне повноваження може полягати у виборі діяти, чи не діяти, а якщо діяти, то у виборі варіанту рішення чи дії серед варіантів, що прямо або опосередковано закріплені у законі. Важливою ознакою такого вибору є те, що він здійснюється без необхідності узгодження варіанту вибору будь-ким."
У справі, що переглядається, повноваження щодо прийняття рішення щодо видачі дозволу або відмови у його видачі, регламентовано статтею 37 Закону 3038-VI та пунктом 27 Порядку №466.
Умови, за яких орган відмовляє у видачі дозволу визначені законом. Якщо такі умови відсутні, орган повинен прийняти відповідне рішення про видачу дозволу. Ці повноваження та порядок їх реалізації передбачають лише один вид правомірної поведінки відповідного органу, видати дозвіл на виконання будівельних робіт, якщо для цього є законні підстави. За законом у цього органу немає вибору між декількома можливими правомірними рішеннями. Тому зазначені повноваження не є дискреційними.
Пунктом 29 Порядку №466 визначено, що орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня реєстрації заяви:
видає дозвіл на виконання будівельних робіт або відмовляє у його видачі з використанням Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України «Про державну таємницю»);
під час видачі дозволу на виконання будівельних робіт проставляє відмітку про місцезнаходження об`єкта будівництва на картографічній основі (у разі коли така відмітка не проставлена на картографічній основі до видачі дозволу).
Дозвіл на виконання будівельних робіт щодо об`єктів, на які поширюється дія Закону України «Про державну таємницю», видається ДІАМ у паперовій формі в двох примірниках за формою, визначеною в додатку 5 до цього Порядку, і реєструється в журналі реєстрації виданих дозволів.
Один примірник дозволу видається особисто замовнику (його уповноваженій особі) або надсилається рекомендованим листом. Додані замовником до заяви документи повертаються замовнику (його уповноваженій особі). Другий примірник дозволу зберігається в ДІАМ.
Під час внесення змін у дозвіл ДІАМ проставляє відмітку на примірнику дозволу, в який внесено зміни, та видає дозвіл з новими даними.
Про анулювання дозволу ДІАМ приймається відповідне рішення, копія якого видається особисто замовнику (його уповноваженій особі) або надсилається рекомендованим листом.
Відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт щодо об`єктів, на які поширюється дія Закону України «Про державну таємницю», видається ДІАМ у паперовій формі за формою, визначеною в додатку 6 до цього Порядку, та реєструється в журналі реєстрації відмов у видачі дозволу.
Відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт створюється органом державного архітектурно-будівельного контролю з використанням Реєстру будівельної діяльності.
У день створення з використанням Реєстру будівельної діяльності відмови у видачі дозволу на виконання будівельних робіт програмні засоби забезпечують її автоматичне подання до електронного кабінету відповідного замовника.
Замовник може після усунення недоліків, що спричинили прийняття рішення про відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт, повторно звернутися до органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо видачі такого дозволу.
Відмова у видачі дозволу на виконання будівельних робіт оприлюднюється на порталі електронної системи автоматично програмними засобами в день її створення (пункт 31 Порядку №466).
З огляду на викладене, зважаючи на те, що підстави для відмови видачі дозволу на виконання будівельних робіт за спірним запитом МПП не підтвердились, належним способом захисту порушеного права позивача, у розглядуваному випадку, є зобов`язання Відділу видати МПП дозвіл на виконання будівельних робіт Об`єкта будівництва.
До цього ж, апеляційний суд також звертає увагу на те, що ні Відділ, ні Міська рада в особі Відділу, протягом усього часу судового розгляду, жодних заперечень проти позову та апеляційної скарги, чи будь якого письмового  обґрунтування правильності своє позиції до суду не подавали. При цьому, належним чином були повідомлені про наявність відповідного апеляційного провадження по даній справі.
Відповідно до частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
З огляду на зазначене, враховуючи вимоги наведених правових норм, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що при ухваленні оскаржуваного судового рішення, суд першої інстанції допустив неправильне застосування норм матеріального права (неправильне тлумачення), що призвело до безпідставної відмови у задоволенні позову, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 КАС суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Малого приватного підприємства кафе «Волошка» задовольнити.
Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 23 лютого 2023 року скасувати та прийняти постанову, якою позов задовольнити.
Визнати протиправним та скасування рішення Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Коломийської міської ради про відмову у видачі дозволу на виконання будівельних робіт від 22.02.2022 за запитом Малого приватного підприємства кафе «Волошка» №ІФ082211111629-2.
Зобов`язати Відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю Коломийської міської ради видати Малому приватному підприємству кафе «Волошка» дозвіл на виконання будівельних робіт об`єкта будівництва «Корегування проекту, будівництва магазину з офісними приміщеннями та житловою квартирою відповідно до побудованого по площі Відродження, 17а в м.Коломия Івано-Франківської області».
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Коломийської міської ради (ЄДРПОУ: 04054334) на користь Малого приватного підприємства кафе «Волошка» (ЄДРПОУ 13648228) судові витрати у вигляді судового збору в сумі 6202 грн.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини п`ятої статті 328 КАС.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	Л. Я. Гудим 	
 	 	В. С. Затолочний