ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 листопада 2023 року
м. Київ
справа №  607/7244/22
провадження № 51-5300 км 23
 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                                ОСОБА_1 ,
суддів                                                            ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю: 
секретаря судового засідання              ОСОБА_4 ,
прокурора                                                    ОСОБА_5 ,
захисника                                                    ОСОБА_6 (у режимі відеоконференції),
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу захисника ОСОБА_6 на ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28 березня 2023 року та ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 30 травня 2023 року про застосування примусових заходів медичного характеру стосовно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця 
с. Азов Розівського району Запорізької області, зареєстрованого у 
АДРЕСА_1 , жителя того АДРЕСА_2 .
Зміст судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини  
За ухвалою Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28 березня 2023 року до ОСОБА_7 за вчинення ним суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого частиною 1 статті 115 КК, застосовано примусові заходи медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричної лікарні із звичайним наглядом.
Згідно з ухвалою, 28 грудня 2021 року, у післяобідній час, точного часу не встановлено, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи за місцем свого проживання, а саме у квартирі 
АДРЕСА_3 , запросив до себе у гості ОСОБА_7 .
Під час спілкування між ОСОБА_8 та ОСОБА_7 виник словесний конфлікт, під час якого ОСОБА_8 словесно образив останнього.
В подальшому, ОСОБА_7 , виявляючи ознаки параноїчної шизофренії, безперервного перебігу, стабільного дефекту за змішаним типом, що досягає рівня хронічного психозу, у зв`язку з чим він не міг розуміти значення своїх дій та керувати ними, перебуваючи у збудженому стані, використовуючи незначний привід - нецензурні висловлювання з боку ОСОБА_8 , бажаючи протиставити себе потерпілому, виявляючи своє зневажливе ставлення до нього, почав наносити численні удари ногами та руками, ціпком, тупим продовгуватим предметом, ножем у різні ділянки тіла потерпілого, чим спричинив тілесні ушкодження потерпілому, від яких останній помер на місці події.
Ухвалою Тернопільського апеляційного суду від 30 травня 2023 року ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28 березня 2023 року залишено без змін.
Вимоги касаційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала
У касаційній скарзі захисник просить скасувати ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28 березня 2023 року та ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 30 травня 2023 року та призначити новий розгляд у суді першої інстанції. При цьому посилається на істотні порушення вимог кримінального процесуального закону.
Зокрема зазначає, що апеляційний суд в порушення вимог статті 419 КПК не здійснив належної перевірки доводів апеляційної скарги та не надав на них відповідей і не вказав мотиви, з яких вважав ці доводи необґрунтованими.
Зазначає про недопустимість таких доказів як протокол огляду місця події від 29  грудня 2021 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29 грудня 2021 року та висновок експерта від 12 квітня 2022 року № СЕ-19/109-22/884-БД.
Отже, вважає, що в порушення вимог пункту 2 частини 1 статті 513 КПК судами не встановлено, що суспільно небезпечне діяння вчинив ОСОБА_7 .
Позиції учасників судового провадження
Захисник у судовому засіданні просив задовольнити касаційну скаргу з підстав, зазначених у ній.
Прокурор у судовому засіданні просила залишити без зміни судові рішення, а касаційну скаргу - без задоволення.
Інших учасників було належним чином повідомлено про дату, час і місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з'явилися. Клопотань про особисту участь у касаційному розгляді, повідомлень про поважність причин неприбуття до Суду від них не надходило. 
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, думку захисника та прокурора, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла таких висновків.
Згідно зі статтею 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правильність правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, яких не було встановлено в оскаржуваному судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. Суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги. 
Відповідно до приписів статті 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону; неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність; невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого. 
Відповідно до частини 2 статті 19 КК не підлягає кримінальній відповідальності особа, яка під час вчинення суспільно небезпечного діяння, передбаченого цим Кодексом, перебувала в стані неосудності, тобто не могла усвідомлювати свої дії (бездіяльність) або керувати ними внаслідок хронічного психічного захворювання, тимчасового розладу психічної діяльності, недоумства або іншого хворобливого стану психіки. До такої особи за рішенням суду можуть бути застосовані примусові заходи медичного характеру.
Згідно з частиною 1 статті 513 КПК під час постановлення ухвали про застосування примусових заходів медичного характеру суд з`ясовує такі питання: 1) чи мало місце суспільно небезпечне діяння, кримінальне правопорушення; 2) чи вчинено це суспільно небезпечне діяння, кримінальне правопорушення особою; 3) чи вчинила ця особа суспільно небезпечне діяння, кримінальне правопорушення у стані неосудності; 4) чи не захворіла ця особа після вчинення кримінального правопорушення на психічну хворобу, яка виключає застосування покарання; 5) чи слід застосовувати до цієї особи примусові заходи медичного характеру і якщо слід, то які.
Визнавши доведеним, що ця особа вчинила суспільно небезпечне діяння у стані неосудності або після вчинення кримінального правопорушення захворіла на психічну хворобу, яка виключає можливість застосування покарання, суд постановляє ухвалу про застосування примусових заходів медичного характеру (частина 2 статті 513 КПК).
Суд першої інстанції дослідивши всі обставини кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, дійшов висновку, що у кримінальному провадженні достатньо даних, які вказують на те, що ОСОБА_7 вчинив суспільно небезпечне діяння, що містить ознаки кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 115 КК.
Враховуючи висновок судово-психіатричного експерта від 25 січня 2022 року №36 ОСОБА_7 на період часу, до якого відноситься інкриміноване йому діяння, виявляв ознаки параноїдної шизофренії, безперервний перебіг, стабільний дефект за змішаним типом, що досягає рівня хронічного психозу, тому він не міг розуміти значення своїх дій та керувати ними, в даний час ОСОБА_7 виявляє ознаки параноїдної шизофренії, безперервний перебіг, стабільний дефект за змішаним типом, що досягає рівня хронічного психозу, тому він не міг розуміти значення своїх дій та керувати ними, суд дійшов висновку про необхідність застосування до неосудного ОСОБА_7 на підставі статей 92-94 КК за вчинення ним суспільно-небезпечного діяння, передбаченого частиною 1 статті 115 КК, примусових заходів медичного характеру у вигляді госпіталізації до психіатричній лікарні із звичайним наглядом.
Переглядаючи рішення суду першої інстанції за апеляційною скаргою захисника, колегія суддів апеляційної інстанції погодилась з висновками суду першої інстанції.
У касаційній скарзі захисник зазначає про недопустимість таких доказів як протокол огляду місця події від 29 грудня 2021 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29 грудня 2021 року та висновок експерта від 12 квітня 2022 року № СЕ-19/109-22/884-БД, які були предметом перевірки судів попередніх інстанцій.
Згідно з положеннями статей 86, 87 КПК доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може послатися суд при ухваленні судового рішення. Недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, в тому числі, внаслідок порушення права особи на захист та шляхом реалізації органами досудового розслідування чи прокуратури своїх повноважень, не передбачених КПК, для забезпечення досудового розслідування кримінальних правопорушень.
Стосовно протоколу огляду місця події від 29 грудня 2021 року колегія суддів зазначає таке.
У касаційній скарзі захисник вказує, що огляд місця події проводився в іншому місці, відмінному від місця події вбивства і сторона захисту не могла перевірити реальність речей вилучених під час такого огляду. 
Колегія суддів частково погоджується з доводами захисника у тій частині, що проведена слідча (розшукова) дія, названа оглядом місця події, такою не є, оскільки, як неодноразово зазначав Верховний Суд, місце події - це місце, де безпосередньо вчинене кримінальне правопорушення, а у разі невстановлення місця його вчинення - місце виявлення ознак кримінального правопорушення.
Таким чином, проведена 29 грудня 2021 року на ділянці землі, яка розташована по вул. Бережанська у м. Тернополі на прибудинковій території будинку № 47 слідча (розшукова) дія за своєю суттю та характером є не оглядом місця події, а оглядом.
Вирішуючи питання про допустимість результатів цієї слідчої (розшукової)дії, слід виходити з положень статті 214 КПК, відповідно до яких у невідкладних випадках огляд місця події може бути проведений до внесення відомостей до ЄРДР, що здійснюється після огляду. Підставою для проведення огляду місця події слугує інформація про вчинення кримінального правопорушення, зафіксована у певній процесуальній формі.
З матеріалів кримінального провадження убачається, що відомості про вчинене кримінальне правопорушення були внесені до ЄРДР 29 грудня 2021 року о 12:48:24 (т. 1, а. п. 8), тобто під час проведення огляду місця події у житловому будинку за адресою: АДРЕСА_3 , де і було виявлено труп потерпілого з ознаками насильницької смерті (т. 1, а. п. 75 - 144).
Проте, огляд, законність якого оспорюється, був проведений з 16:25 по 17:05, тобто після внесення відомостей до ЄРДР, що виключає визнання цього доказу як недопустимого з підстав, зазначених у касаційній скарзі. 
За результатами касаційної перевірки не встановлено недотримання вимог КПК при його проведенні. 
Так, відповідно до частини 5 статті 237 КПК при проведені огляду дозволяється вилучення речей та документів, які мають значення для кримінального провадження. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню.
В протоколі огляду від 29 грудня 2021 року (т. 1, а. п. 183 - 188) зафіксовано огляд ділянки землі, яка розташована по АДРЕСА_5 , та на якій розміщено металеве покриття під яким по вертикалі розміщуються три металеві баки для харчових відходів. З контейнера, який розміщується в лівому куті, вийнято кульок фіолетового кольору, в якому виявлено та вилучено: взуття коричневого кольору з підошвою резиновою коричневого кольору, яке зав`язується на шнурівки марки «StylenGard», яке поміщено в спец-упакування №ЕХРО0457772; шапка чорного кольору з емблемою футбольний клуб «Барселона», пошкоджена та зі вставкою рожевого кольору, яка поміщена у спец-упакування SUD2064892; піджак темно-зеленого кольору з ґудзиками, марки «URBANSPIRITCOLECTION» з слідами речовини бурого кольору, який поміщено в спец-упакування EXP 457773.
Стосовно протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29 грудня 2021 року.
У касаційній скарзі захисник наголошує на тому, що судами не був перевірений час фактичного затримання та інформація стосовно куртки синього кольору, вилученої під час затримання ОСОБА_7 в порядку статті 208 КПК, про що маються зауваження у протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29 грудня 2021 року.
Як убачається з технічного запису судового засідання, під час апеляційного розгляду судом було задоволено клопотання сторони захисту та досліджено протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29 грудня 2021 року (т. 1, а. п. 200 - 203).
Зокрема, суд дослідив зауваження ОСОБА_7 стосовно фактичного часу затримання о 10 годині та зауваження захисника, що, зі слів підозрюваного, вилучена куртка не має відношення до події вбивства.
Колегія суддів апеляційної інстанції у своєму рішенні зазначила, що будь-яких порушень під час затримання останнього судом не встановлено, а куртка синього кольору, в яку ОСОБА_7 був одягнений, правомірно вилучена для проведення відповідних експертиз. Будь-яких пояснень чи зауважень, що ОСОБА_7 на час затримання був без зазначеної куртки, дані протоколу затримання не містять, з чим погоджується колегія суддів.
Крім того, колегія суддів зазначає, що протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 29 грудня 2021 року (т. 1, а. п. 200 - 203) містить інформацію стосовно фактичного часу затримання ОСОБА_7 (17:40 29 грудня 2021 року).
Також із зазначеного протоколу убачається, що затримання проводилось за участю захисника, яке здійснював старший слідчий в ОВС - криміналіст СУ ГУНП в Тернопільській області майор поліції ОСОБА_9 , який у період часу з 10 год до 14 год 15 хв брав участь в огляді квартири АДРЕСА_3 . 
Відомостей про затримання ОСОБА_7 о 10:00, про що наголошує захисник, матеріали провадження не містять. Крім того, будь яких клопотань (скарг) сторони захисту, які б стосувалися незаконних дій уповноважених осіб під час затримання останнього з матеріалів кримінального провадження не убачається.
Відповідно до частини 5 статті 208 КПК про затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, обов`язково складається протокол, у якому, поміж іншого, зазначається результат особистого обшуку.
Як свідчить вищезазначений протокол, під час затримання проводився особистий обшук ОСОБА_7 , в ході якого вилучено куртку синього кольору та поміщено її в сейф пакет № 1934459.
Відповідно до висновку експерта №СЕ-19/109-22/884-БД від 12 квітня 2022 року (т. 2, а. п. 3-7) генетичні ознаки слідів крові виявлених на куртці, яку вилучено під час проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_7 , збігаються між собою та збігаються з генетичними ознаками зразка крові ОСОБА_8 .
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що в ході розгляду цього кримінального провадження місцевий та апеляційний суди не допустили істотного порушення вимог кримінального процесуального закону. Ухвала суду першої інстанції відповідає положенням статей 513 КПК, а ухвала апеляційного суду є вмотивованою та відповідає вимогам статті 419 КПК.
Зважаючи на те, що істотних порушень вимог кримінального процесуального закону або неправильного застосування закону України про кримінальну відповідальність, які були би безумовними підставами для скасування чи зміни судового рішення, колегією суддів не встановлено, касаційна скарга захисника задоволенню не підлягає.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 441, 442 КПК, Верховний Суд
у х в а л и в:
Ухвалу Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області від 28 березня 2023 року та ухвалу Тернопільського апеляційного суду від 30 травня 2023 року стосовно ОСОБА_7 залишити без зміни, а касаційну скаргу захисника - без задоволення. 
Постанова набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
С у д д і:
 
ОСОБА_1                                           ОСОБА_2                                          ОСОБА_3