УХВАЛА
 
06 листопада 2023 року
м. Київ
 
справа № 643/11253/20
 
провадження № 61-15494ск23
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Лідовця Р. А. розглянув касаційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленка Олександра Валентиновича на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду   від 23 січня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленка Олександра Валентиновича, ОСОБА_2 , Державного підприємства «СЕТАМ», треті особи: приватний нотаріус Харківського міського територіального округу Харківської області Ганшина Олена Юріївна, ОСОБА_3 , про визнання електронних торгів, протоколу та акту недійсними, визнання свідоцтва про право власності недійсним,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У липні 2020 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленка О. В., ОСОБА_2 , Державного підприємства «Сетам» (далі - ДП «Сетам»), треті особи: приватний нотаріус Харківського міського територіального округу Харківської області  Ганшина О. Ю., ОСОБА_3 , про визнання електронних торгів, протоколу та акту недійсними, визнання свідоцтва про право власності недійсним.
 
Рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2021 року, залишеним без змін постановою Полтавського апеляційного суду від 23 січня                2023 року, позов ОСОБА_1 задоволено.
Визнано недійсними: електронні торги, проведені ДП «СЕТАМ» 04 травня 2020 року з реалізації арештованого майна за лотом № 417117, а саме гаражу № НОМЕР_1 , загальною площею 19,2 кв. м, який розташований на АДРЕСА_1 ; протокол № 478345 від 04 травня 2020 року проведення електронних торгів реалізації арештованого майна за лотом № 417117; акт від 06 травня 2020 року                 про проведені електронні торги арештованого нерухомого майна, затверджений приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленком О. В.; свідоцтво, видане 07 травня 2020 року на ім`я ОСОБА_2 приватним нотаріусом Харківського міського територіального округу Харківської області Ганшиною О. Ю. про право власності на гараж № НОМЕР_1 , загальною площею 19,2 кв. м, який розташований на АДРЕСА_1 на підставі акту про проведені електронні торги арештованого нерухомого майна від 06 травня 2020 року, затвердженого приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленком О.В. та державну реєстрацію 07 травня 2020 року права власності ОСОБА_2 на нього.
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
 
Додатковим рішенням Дзержинського районного суду м. Харкова від 01 березня 2023 року заяву ОСОБА_1 про ухвалення додаткового рішення задоволено.
Стягнуто солідарно з приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленка О. В., ОСОБА_2 , ДП «Сетам» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 6 000 грн.
 
Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 31 травня 2023 року касаційну скаргу представника ОСОБА_4 - ОСОБА_5 залишено без задоволення, а рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 23 січня 2023 року - без змін (касаційне провадження № 61-1833св23).
 
У жовтні 2023 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленка О. В. на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова         від 12 квітня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду від 23 січня 2023 року з пропуском строку на касаційне оскарження судового рішення, оскільки згідно з поштовим штемпелем на конверті касаційна скарга відправлена до Верховного Суду 25 жовтня 2023 року.
 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Згідно із частиною першою та другою статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Відповідно до пункту 8 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено, у тому числі, дата отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується.
 
Пунктом 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються, зокрема, докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.
 
У касаційній скарзі приватний виконавець виконавчого округу Харківської області Ярмоленко О. В. просить поновити строк на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки він не брав участі в судовому засіданні Полтавського апеляційного суду та оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції не отримував, а про її існування дізнався                           25 вересня 2023 року під час отримання з Московського районного суду м. Харкова ухвали про відкриття провадження у цивільній справі № 643/7467/23, де до позовної заяви було долучено копію оскаржуваної постанови. Крім того, при вирішення питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження судового рішення просить урахувати, що через постійні обстріли м. Харкова він тривалий час не міг вчасно отримувати кореспонденцію. На підтвердження наведених обставин надає копію конверту про направлення йому поштового відправлення з Московського районного суду м. Харкова з трек-номером 6115305111329; роздруківку відстеження поштового відправлення з офіційного сайту Акціонерного товариства «Укрпошта»; копію ухвали Московського районного суду м. Харкова        від 14 серпня 2023 року у справі № 643/7467/23; копію судової повістки Московського районного суду м. Харкова у справі № 643/7467/23; копію позовної заяви ОСОБА_2 до приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленка О. В. про стягнення коштів, отриманих за недійсним правочином. При цьому вважає дані обставини поважними для поновлення зазначеного строку.
 
Наведені особою, яка подала касаційну скаргу, підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки нею не надано доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку з огляду на тривалість пропущеного строку на касаційне оскарження судового рішення.
Заявником не долучено до касаційної скарги доказів, які підтверджують дату отримання копії судового рішення.
 
Відповідно до частин першої - п`ятої статті 272 ЦПК України Копії повного судового рішення вручаються учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, негайно після проголошення такого рішення. У разі проголошення тільки скороченого (вступної та резолютивної частин) судового рішення, учасникам справи, які були присутні у судовому засіданні, за їхньою заявою негайно після його проголошення видаються копії скороченого судового рішення. У разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного                кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення. За заявою учасника справи копія повного судового рішення вручається йому під розписку безпосередньо в суді. Учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі                     у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного                                   кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
 
Заявником не надано доказів на підтвердження того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення копії судового рішення, передбачений статтею 272 ЦПК України, та про обставини, що об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу в передбачений ЦПК України строк, з огляду на тривалість пропущеного строку та те, що апеляційна скарга у справі подавалася,                    у тому числі, приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленком О. В.
 
Заявник подавав апеляційну скаргу та зобов`язаний слідкувати за рухом справи, оскільки обов`язок дотримання строку подання касаційної скарги, передбаченого статтею 390 ЦПК України, покладено саме на учасника справи.
 
Саме по собі посилання у касаційній скарзі на те, що заявник оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції не отримував, без підтвердження відповідними доказами, не є підставою для поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення.
 
При цьому постанова суду апеляційної інстанції на офіційному веб-сайті Єдиного державного реєстру судових рішень була оприлюднена 26 січня 2023 року.
 
Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що додані ним до касаційної скарги докази отримання оскаржуваної постанови Полтавського апеляційного суду                         від 23 січня 2023 року не є належними доказами отримання оскаржуваного судового рішення, оскільки не містять відмітки (розписки) про її вручення.
 
Доказом отримання судового рішення, зокрема, може бути визнано рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення - у разі направлення такого рішення засобами поштового зв`язку, або докази, які свідчать про отримання копії рішення суду безпосередньо у приміщенні суду (канцелярії).
 
За змістом пункту 3 частини шостої статті 272 ЦПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення.
 
Уведення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених                   у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку. 
 
Такі правові висновки викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду                   від 10 листопада 2022 року у справі № 990/115/22 (провадження № 11-107заі22).
 
Воєнний стан є поважною причиною пропуску строків, проте оцінка причин пропуску строку є індивідуальною, у межах справи, яка розглядається.
 
Сам лише факт запровадження в країні воєнного стану не є безумовним підтвердженням причин поважності пропуску строку на касаційне оскарження рішення суду апеляційної інстанції.
 
Доводи заявника щодо постійних обстрілів м. Харкова та загалом запровадження воєнного стану на території України, суд визнає безпідставними, оскільки заявником не вказано конкретних обставин, які б дійсно унеможливлювали подання касаційної скарги або підтверджували наявність перешкод у поданні касаційної скарги та отриманні оскаржуваної постанови. Посилання у касаційній скарзі на неможливість вчасно отримувати кореспонденцію через постійні обстріли не можна вважати такими обставинами, оскільки заявником не доведено, що зазначене об`єктивно унеможливлювало вчасне подання скарги та отримання оскаржуваної постанови.
 
Отже особі, яка подала касаційну скаргу необхідно подати заяву про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення та надати докази поважності причин його пропуску в оригіналах або завірені в установленому порядку їх копії, якими можуть бути оригінал поштового конверту з супровідним листом                                     (зі штрихкодовим ідентифікатором для відстеження поштового відправлення), довідка із суду, поштового відділення зв`язку тощо, або навести інші підстави                            з відповідними доказами.
 
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини                            і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.
 
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України).
 
Згідно із частиною третьою статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє                 у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
 
Також касаційна скарга не може бути прийнята касаційним судом, оскільки вона не відповідає формі і змісту касаційної скарги, визначених статтею 392 ЦПК України.
 
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи                             в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
 
Проте приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області           Ярмоленком О. В. не зазначено відповідних відомостей.
 
За таких обставин, заявнику необхідно подати до Верховного Суду виправлену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог статті 392 ЦПК України та надати копії цієї скарги відповідно до кількості учасників справи.
 
Крім того, Верховний Суд звертає увагу заявника на те, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29 червня 2023 № 3200-ІХ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами» щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами.
 
Так, частиною п`ятою статті 14 ЦПК України встановлено, що суд направляє судові рішення, судові повістки, судові повістки-повідомлення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової          інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
 
Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат (частина шоста статті 14 ЦПК України).
 
Відповідно до частини сьомої статті 14 ЦПК України особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд надсилає  будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно                                          в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
 
Також касаційний суд вважає за необхідне зауважити, що в частині обов`язкової реєстрації юридичними особами (приватної форми власності) електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, зміни вводяться в дію через сім місяців з дня опублікування цього Закону, тобто з 20 лютого 2024 року.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
 
Ураховуючи викладене, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення її недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 389, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд
 
УХВАЛИВ:
 
Визнати наведені приватним виконавцем виконавчого округу Харківської області Ярмоленком Олександром Валентиновичем підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними.
 
Касаційну скаргу приватного виконавця виконавчого округу Харківської області Ярмоленка Олександра Валентиновича на рішення Дзержинського районного суду м. Харкова від 12 квітня 2021 року та постанову Полтавського апеляційного суду   від 23 січня 2023 року залишити без руху та надати строк для виконання вимог ухвали протягом десяти днів з дня вручення копії цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                            Р. А. Лідовець