Справа № 991/9964/23
Провадження 1-кс/991/10057/23

УХВАЛА 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2023 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду         ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання                 ОСОБА_2 ,
детектива                                                 ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_3 про арешт майна у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 квітня 2023 року за № 52023000000000165,
В С Т А Н О В И Л А :
 
І. Суть клопотання
 
14 листопада 2023 року до Вищого антикорупційного суду надійшло зазначене клопотання, у якому детектив просив накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на майно, вилучене 08 листопада 2023 року під час обшуку в службових кабінетах та інших приміщеннях, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та знаходяться у фактичному користуванні КП «Харківського ремонтно-будівельного підприємства», а саме на:
– мобільний телефон марки «iPhone 12 Pro», ІМЕІ – НОМЕР_1 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 ;
– мобільний телефон Iphone Xs Max, серійний номер НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 з сім-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар», який належить ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтоване тим, що детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12 квітня 2023 року за № 52023000000000165, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, в ході якого встановлено, що у період 2022-2023 років службові особи Департаменту житлово-комунального господарства Харківської міської ради (надалі – Департамент), комунальних підприємств Харківської міської ради КП «Харківспецбуд», КП «Харківжилбуд», КП «Харківське ремонтно-будівельне підприємство» вступили у злочинну змову зі службовими особами ТОВ «Палмаз Груп», ТОВ «Грос Пром» та інших невстановлених підприємств щодо закупівлі за завищеними цінами металопластикових вікон під час виконання аварійно-відновлюваних робіт будівель на території м. Харкова з метою заволодіння коштами в особливо великих розмірах.
08 листопада 2023 року було проведено обшук за місцем знаходження КП «Харківського ремонтно-будівельного підприємства» – одного з підприємств, з яким укладалися зазначені договори. В ході обшуку було вилучено наведене у клопотанні майно.
Детектив просив накласти арешт на майно з метою забезпечення збереження речових доказів, пославшись на існування ризику втрати, знищення, використання, перетворення зазначеного майна.
ІІ. Позиція учасників судового засідання
 
2.1. Детектив ОСОБА_3 підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.
2.2. Власник майна у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Неприбуття власника у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання (ч. 1 ст. 172 КПК України).
ІІІ. Мотиви слідчого судді
 
3.1. Дослідивши клопотання, надані детективом матеріали, заслухавши його думку, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.
3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя
 
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження, та полягає у тимчасовому позбавленні права на відчуження, розпорядження та/або користування майном (ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 131, ч. 1 ст. 170 КПК України).
Згідно з приписами ч. 1, 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, та він допускається виключно з метою забезпечення:
– збереження речових доказів;
– спеціальної конфіскації;
– конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
– відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати (ч. 2 ст. 173 КПК України):
– правову підставу для арешту майна;
– розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
– наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Для кожної з правових підстав арешту (мети його накладення) кримінальний процесуальний закон визначає додаткові обставини, які мають враховуватися слідчим суддею, зокрема:
– можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення речових доказів);
– наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або цивільного позову);
– можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається з відповідною метою);
– розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (якщо арешт майна накладається з метою забезпечення цивільного позову).
Також на особу, яка подала клопотання про арешт майна, покладено обов`язок довести (ч. 1 ст. 173 КПК України):
– необхідність такого арешту;
– наявність ризику приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження майна.
Враховуючи загальні підстави застосування заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ч. 3 ст. 132 КПК України, арешт майна не допускається, якщо не буде доведено, що:
– існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;
– потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;
– може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
3.3. Оцінка та висновки слідчого судді
 
3.3.1. Детектив зазначив, що для проведення першочергових заходів з ліквідації наслідків бойових дій та відновлення інфраструктури населених пунктів в Харківській області з резервного фонду державного бюджету згідно розпорядження Кабінету Міністрів України від 26 квітня 2022 року № 340-р на Харківську область виділено 250 млн грн.
На виконання зазначеного розпорядження Департаментом укладено договори про надання послуг аварійно-відбудовних робіт житлового фонду з комунальними підприємствами Харківської міської ради, а саме:
– з КП «Харківжилбуд» 13 договорів у період з 14 липня по 05 жовтня 2022 року;
– з КП «Харківське ремонтно-будівельне підприємство» 6 договорів у період з 14 липня по 07 жовтня 2022 року;
– з КП «Харківспецбуд» 35 договорів у період з 08 липня по 14 листопада 2022 року.
В свою чергу, вказаними комунальними підприємствами були укладені відповідні договори про надання послуг аварійно-відбудовних робіт житлового фонду за цими ж об`єктами із ТОВ «Палмаз Груп» та ТОВ «ГРОС ПРОМ», зареєстровані за аналогічними номерами з додаванням букви «С».
Встановлено, що у вартість виконаних будівельних робіт включена вартість блоків віконних металопластикових, що відкриваються, загальною площею 9 562 кв.м та вартістю 71 762 810 грн, в той час як ТОВ «ГРОС ПРОМ» протягом 2022 року реалізовувало такі вікна металопластикові іншим покупцям за середньою ціною 4 761 грн за кв.м.
Також встановлено, що протягом 2022 року єдиним постачальником блоків віконних металопластикових ТОВ «ПАЛМАЗ Груп» є ТОВ «ГРОС ПРОМ».
Викладене, за твердженням детектива, свідчить про завищення вартості вікон на суму 26 238 128 грн.
Також детектив зазначив, що з метою прикриття діяльності щодо постачання блоків віконних металопластикових за завищеною вартістю службові особи ТОВ «ПАЛМАЗ ГРУП» створили у 2023 році ТОВ «Будгенерація», яке у зв`язку з військовим станом знаходиться на спрощеній системі оподаткування та не подає декларації з виплати ПДВ, де міститься інформація щодо виду фінансових операцій. На цьому підприємстві рахуються всі робітники ТОВ «ПАЛМАЗ ГРУП», а діяльність ТОВ «ПАЛМАЗ ГРУП» не активна.
3.3.2. Наведені у клопотанні обставини корелюють обставинам, зазначеним у витязі з ЄРДР, підтверджені наданими детективом матеріалами у мірі, достатній для вирішення питань, пов`язаних з розглядом клопотання, зокрема:
– протоколом огляду інтернет-ресурсів від 27 квітня 2023 року, відповідно до якого вартість вікон WDS 5S, 6S, 7S та 8S складає 2,8-4,8 тис. грн;
– протоколом огляду Єдиного реєстру податкових накладних, відповідно до якого єдиним постачальником вікон на користь ТОВ «ПАЛМАЗ Груп» було ТОВ «Грос Пром» з вартістю 6-8,8 тис. грн за 1 кв.м. Середня вартість реалізації ТОВ «Грос Пром» вікон без урахування поставок на користь ТОВ «Палмаз Груп», КП «Харківжилбуд», КП «Харківспецбуд», КП «Харківське ремонтно-будівельне підприємство» становила 4 761 грн за кв.м, в той час як протягом 2022 року ТОВ «Грос Пром» реалізовувало вікна металопластикові на користь зазначених підприємств за середньою ціною 7 505 грн за кв.м, тобто вартість вікон була значно завищена;
– договором № ДПР-106/22 від 08 липня 2022 року, укладеним між Департаментом та КП «Харківспецбуд» на суму 869,8 тис. грн щодо здійснення відбудовних робіт віконних та дверних прорізів за адресою: м. Харків, вул. Ахсарова, 4/6;
– договором № ДПР-106/22-С від 08 липня 2022 року, укладеним між КП «Харківспецбуд» та ТОВ «Грос Пром» на таку саму суму щодо здійснення тих самих робіт за тією самою адресою;
– аналогічні за змістом договори № ДПР-16/22 від 14 липня 2022 року між Департаментом та КП «Харківжилбуд» на суму 2,081 млн грн та договір № ДПР-16/22/С від 15 липня 2022 року між останнім і ТОВ «Палмаз Груп»;
– платіжними документами щодо перерахування коштів за зазначеними договорами та актами виконаних робіт;
– протоколом за результатами проведення оперативно-технічних заходів від 31 березня 2023 року, в ході яких зафіксовані розмови працівників Департаменту. Зміст цих розмов дає підстави для висновку, що посадові особи Департаменту усвідомлювали факт завищення ціни на вікна.
У своїй сукупності доводи детектива та надані на їх підтвердження матеріали дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри щодо вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення.
Слід наголосити, що в межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не вирішує питання про наявність усіх елементів складу злочину, винуватість чи невинуватість осіб у його вчиненні.
3.3.3. 08 листопада 2023 року за місцем знаходження КП «Харківського ремонтно-будівельного підприємства», було проведено обшук, під час якого вилучено:
– мобільний телефон марки «iPhone 12 Pro», ІМЕІ – НОМЕР_1 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 ;
– мобільний телефон Iphone Xs Max, серійний номер НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 з сім-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар», який належить ОСОБА_4 .
Детектив просив накласти арешт на зазначене майно з метою забезпечення збереження речових доказів. Постановою від 10 листопада 2023 року зазначені у клопотанні речі було визнано речовими доказами.
Відповідно до ч. 1 ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Одним з процесуальними джерел доказів є, зокрема, речові докази.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 1 ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, серед іншого, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення тощо.
3.3.4. За твердженням детектива, до обставин, які розслідуються у зазначеному кримінальному провадженні, може бути причетна ОСОБА_4 , яка обіймає посаду в.о. керівника КП «Харківського ремонтно-будівельного підприємства», що підтверджується протоколом обшуку та її підписами на копіях платіжних доручень із зазначенням посади. Як було встановлено у пп. 3.3.1-3.3.2 цієї ухвали, зазначене підприємство було залучене до закупівлі вікон за завищеними цінами. 
Належність майна ОСОБА_4 підтверджується фактом вилучення його в неї в ході обшуку.
В ході огляду мобільного телефону «iPhone 12 Pro», ІМЕІ – НОМЕР_1 було виявлено інформацію, яка має значення для досудового розслідування, зокрема в телефонній книзі виявлено абонентські номери працівників Департаменту та суб`єктів господарювання, що були залучені до закупівлі вікон, у месенджерах наявне листування щодо встановлення вікон.
У ході огляду мобільного телефону Iphone Xs Max, серійний номер НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 у меседжері Telegram також виявлене листування з абонентами на прізвище « ОСОБА_5 », « ОСОБА_6 », « ОСОБА_7 », тобто листування з особами, які можуть бути працівниками Департаменту та суб`єктів господарювання, що були залучені до закупівлі вікон. Листування аналогічного характеру виявлене також у месенджері WhatsApp.
Отже, зазначені у клопотанні мобільні телефони можуть містити інформацію щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, зокрема, листування між особами, які можуть бути причетні до його вчинення, електронні копії документів та інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. 
Викладене свідчить, що зазначене майно, вилучене в ході обшуку, може бути використане як доказ для встановлення обставин, що підлягають доказуванню відповідно до ст. 91 КПК України.
3.3.5. Слідчий суддя враховує, що відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України забороняється тимчасове вилучення електронних інформаційних систем, комп`ютерних систем або їх частин, мобільних терміналів систем зв`язку, крім випадків, коли їх надання разом з інформацією, що на них міститься, є необхідною умовою проведення експертного дослідження, або якщо такі об`єкти отримані в результаті вчинення кримінального правопорушення чи є засобом або знаряддям його вчинення, а також якщо доступ до них обмежується їх власником, володільцем або утримувачем чи пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
Як вбачається з протоколу обшуку від 08 листопада 2023 року, ОСОБА_4 надала телефони для огляду, втім у зазначених застосунках (месенджерах) налаштована функція автоматичного видалення повідомлень, що, за твердженням детектива, свідчить про можливість видалення інформації. 
Зазначена обставина свідчить про наявність підстав для його вилучення, оскільки у контексті потреб досудового розслідування є необхідним проведення детального огляду мобільних телефонів, зокрема, шляхом здійснення їх експертного дослідження.
3.3.6. Як вже зазначала слідчий суддя, завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Зважаючи на обставини кримінального правопорушення, яке розслідується у межах цього кримінального провадження, доводи детектива про існування такого ризику є цілком обґрунтованими.
Запропонований детективом спосіб арешту майна шляхом зберігання його в матеріалах кримінального провадження у визначеному законодавством порядку релевантний потребам досудового розслідування у збереженні речового доказу та його властивостей, які можуть мати доказове значення, їх дослідження та обумовлений необхідністю запобігти його знищенню чи пошкодженню.
Викладене переконує слідчого суддю у тому, що мета цього заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобігання цьому ризику може бути досягнута.
3.3.7. Критерії розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження є оціночними поняттями. Європейський Суд з прав людини неодноразово наголошував на тому, що будь-яке втручання у право особи з боку держави має забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.
На переконання слідчого судді, загальні інтереси суспільства у вигляді досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України (зокрема, захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування тощо), виправдовують ступінь втручання у право власності особи, яке пов`язане з накладенням арешту на належне їй майно.
Враховуючи характер майна, тимчасове позбавлення особи можливості користуватися та розпоряджатися ним, не становитиме надмірного втручання та суттєвих негативних наслідків для неї.
3.3.8. Наведене у клопотанні майно належать до переліку майна, на яке згідно з приписами ч. 10 ст. 170 КПК України може бути накладений арешт.
Слідчий суддя наголошує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або невідворотним позбавленням такого права. Хоча власник і обмежується у реалізації всіх правомочностей щодо відповідного майна, проте таке обмеження має тимчасовий характер.
Тимчасовий характер арешту майна обумовлений наявністю правового механізму, передбаченого ст. 174 КПК України, за яким арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За таких обставин клопотання детектива є обґрунтованим та підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. 132, 170, 172, 173, 175, 372 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И Л А :
 
1. Клопотання детектива – задовольнити.
2. Накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів на майно, вилучене 08 листопада 2023 року під час обшуку в службових кабінетах та інших приміщеннях, спорудах, будівлях, незалежно від їх конструкції, які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та знаходяться у фактичному користуванні КП «Харківського ремонтно-будівельного підприємства» (ЄДРПОУ 37763844), а саме на:
– мобільний телефон марки «iPhone 12 Pro», ІМЕІ – НОМЕР_1 , з сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «ВФ Україна» НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 ;
– мобільний телефон Iphone Xs Max, серійний номер НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 з сім-картою оператора мобільного зв`язку «Київстар», який належить ОСОБА_4 .

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому та не пізніше наступного робочого дня направляється фізичній особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя                                                                 ОСОБА_1