П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2023 р.	м. Одеса	Справа № 420/6808/23	

Перша інстанція: суддя Лебедєва Г.В.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого  судді - Вербицької Н.В.,
                             суддів - Джабурії О.В.,
                               - Кравченка К.В.,
при секретарі судового засідання Коблова А.О.,
за участю представника апелянта – Аветюка С.В.,
                представника позивача – адвоката Чукітової В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 червня 2023 року по справі за позовною заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Линкор Трейд Україна» до Головного управління ДПС в Одеській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
                                                  В С Т А Н О В И Л А :

31.03.2023 року товариство з обмеженою відповідальністю «Линкор Трейд Україна» звернулось до Одеського окружного адміністративного суду з позовною заявою, в якій просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС в Одеській області від 17.11.2022 року № 9418-15-32-07-07-23 про застосування штрафних санкцій за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
В обґрунтування позовних вимог ТОВ «Линкор Трейд Україна» зазначає, що дійсно має прострочену дебіторську заборгованість у розмірі 1  471  053,63 дол США від покупця сільгосппродукції - підприємства STARTNAFTA OU, Республіка Естонія на підставі контрактів, укладених протягом 2021 року. Внаслідок початку  повномасштабного вторгнення на територію  України 24.02.2022 року ТОВ «Линкор Трейд Україна» на якийсь час призупинив всі господарські операції. Розрахунки  та отримання коштів за вже поставлену продукцію стало неможливим. 28.02.2022 року Торгова  промислова палата України листом №2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини: російську військову агресію проти України. Вказаний лист позивач направив  і  покупцю STARTNAFTA OU. Останній, в свою чергу,  також направив лист, в якому зазначив, що діяльність  банку, через який здійснювались розрахунки, бенефіціарними власниками якого є резиденти РФ та РБ, заблоковані в Україні, перерахунок коштів  не здійснюється. 
За результатами документальної позапланової виїзної  перевірки контролюючий орган встановив порушення позивачем пунктів 1,2  ст.13 Закону України «Про валюту  і валютні операції», а саме:  несвоєчасне  отримання валютної виручки на поточний рахунок  ТОВ  Лінкор Трейд Україна  в загальній сумі 948  719,47 дол США,  не надходження коштів в  іноземній валюті на поточний рахунок  позивача  в загальній сумі 1  471  053,63 дол США. Позивач вважає, що такі висновки є безпідставними та зробленими без врахування форс-мажорних обставин  та положень постанови Кабміну України від 03.03.2022 року № 187, якою введені тимчасові законодавчі обмеження та мораторії щодо взаємодії з пов`язаними з державою-агресором особами.      

Відповідач заперечував проти задоволення позову, зазначаючи, що   ГУДПС в Одеській області  в ході позапланової документальної виїзної перевірки ТОВ  Лінкор Трейд Україна  з питань дотримання  вимог  валютного законодавства при здійсненні  зовнішньоекономічних операцій по контрактам від 02.02.2021 № ST0202/21, від 12.02.2021 № ST0202/21, від 03.02.2021 № ST0302/21, від 09.03.2021  №ST0903/21, від 29.03.2021 №ST2903/21, від 26.04.2021 №ST2604/21, від 28.05.2021 № ST2805/21, від 07.06.2021 № ST0706/21, від 22.07.2021 №ST2207/21 за період з 02.02.2021 до 06.10.2022 зробило обґрунтований висновок про порушення ТОВ «Линкор Трейд Україна» граничних  строків розрахунків, встановлених  НБУ, за операціями з експорту товарів  за вказаними  зовнішньоекономічними контрактами, а  саме: несвоєчасне  отримання валютної виручки на поточний рахунок  ТОВ  Лінкор Трейд Україна  в загальній сумі 948  719,47 дол США,  не надходження коштів в  іноземній валюті на поточний рахунок  позивача  в загальній сумі 1  471  053,63 дол США. Оскільки під час  здійснення документальної перевірки позивачем  не надано відповідних документів, які  продовжують (зупиняють) строки розрахунків або зупиняють строк нарахування пені за порушення граничних  розрахунків по зазначених контрактах, контролюючим органом правомірно нараховано пеню за порушення вимог валютного законодавства у  розмірі 22  676  151,27 грн.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 14 червня 2023 року позовні вимоги ТОВ  «Линкор Трейд Україна» задоволено у повному обсязі.
Не погодившись із прийнятим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на невірне застосування судом норм матеріального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове про відмову у задоволенні позовних вимог. Апелянт зазначає, що судом першої інстанції не надана оцінка тим обставинам, що позивач не звертався до банку із запитом щодо зарахування коштів від нерезидента. Також матеріали справи не містять доказів, що нерезидент намагався здійснити платіж, а банк України відмовив позивачу, враховуючи, що всі банки України зобов`язані виконувати постанову  Кабміну України № 187 та постанову НБУ № 18. Надані позивачем сертифікати Естонської торгово-промислової палати від 09.11.2022 та від 10.11.2022 про наявність форс-мажорних обставин при виконанні умов контрактів від 02.02.2021 № ST0202/21, від  03.02.02.2021 № ST0202/21.02.2021 № ST0302/21, 09.02.2021 № ST0902/21, 29.03.2021 № ST2903/21, 22.07.2021 № ST2207/21  не перекладені на державну мову та не легалізовані в установленому законом порядку, а тому, на думку апелянта, є неналежними доказами.
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив залишити рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, у зв`язку із необґрунтованістю доводів апелянта. 
Заслухавши доповідача, дослідивши доводи апеляційної скарги, матеріали справи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин у справі, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
          Судом першої інстанції встановлено та з матеріалів справи вбачається, що ТОВ «Лінкор Трейд Україна» зареєстровано 15.02.2019, основним видом діяльності є оптова торгівля зерном, необробленим тютюном, насінням і кормами для тварин.
Протягом 2021 року міжOU (Естонія) (покупець)  та ТОВ «Лінкор Трейд Україна» (продавець) було укладено ряд контрактів купівлі  продажу,  предметом яких є продаж сільськогосподарської від 02.02.2021 № ST0202/21, від 12.02.2021 № ST0202/21, від 03.02.2021 № ST0302/21, від 09.03.2021  №ST0903/21, від 29.03.2021 №ST2903/21, від 26.04.2021 №ST2604/21, від 28.05.2021 № ST2805/21, від 07.06.2021 № ST0706/21, від 22.07.2021 №ST2207/21.
Для розрахунків з контрагентами у STARTNAFTA OU відкриті рахунки у банку ВАТ БелВЕБ, який зареєстрований у місті Мінську та його бенефіціарними власниками є резиденти Російської Федерації/Республіки Білорусь.
На виконання умов договорів купівлі  - продажу за період  з 02.02.2021 по 06.10.2022 ТОВ «Лінкор Трейд Україна» відвантажило  товар  нерезиденту STARTNAFTA OU.
Частина виручки від нерезидента за експортований товар  по договорам    на рахунки позивача не надійшла.
Граничні строки розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом закінчувалися після початку військової агресії Російської Федерації в Україні та запровадження воєнного стану.
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, 24 лютого 2022  року Указом Президента України № 61/2022  в Україні (в країні де зареєстрований продавець) введено воєнний стан.
24.02.2022 року Національним Банком України прийнято постанову № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану», п.15 якої  зупинено здійснення обслуговуючими банками видаткових операцій за рахунками резидентів Російської Федерації/Республіки Білорусь, за рахунками юридичних осіб (крім банків), кінцевими бенефіціарними власниками яких є резиденти Російської Федерації/Республіки Білорусь.          
Позивач отримав лист-повідомлення STARTNAFTA OU (Естонія) від 25.0.2022 року, в якому зазначено про неможливість здійснення оплати за вищевказаними контрактами через запроваджені санкції та, як наслідок, блокування діяльності банку ВАТ «БелВЕБ», в якому він обслуговується. 
У період з 28.09.2022 по 06.10.2022 ГУ ДАС в Одеській області провело документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Лінкор Трейд Україна» з питань дотримання валютного законодавства при здійсненні операцій за ЗЕД контрактами за період 02.02.2021р. по дату закінчення документальної позапланової виїзної перевірки.
За результатами перевірки 13.10.2022 року складено акт №8772/15-32-07-07-18/42824531, згідно висновків якого товариство порушило пункти  1,2  ст.13 Закону України  «Про  валюту і валютні операції» з урахуванням п.21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та  визначення порядку здійснення  окремих  операцій в іноземній валюті, затвердженого  постановою НБУ від 02.01.2019 №5, внаслідок чого мало місце:
-несвоєчасне  отримання валютної виручки на поточний рахунок  ТОВ  Лінкор Трейд Україна  в загальній сумі 948  719,47 дол США;
-  не надходження коштів в  іноземній валюті на поточний рахунок  позивача  в загальній сумі 1  471  053,63 дол США.
Прострочена  дебіторська заборгованість, на яку поширюються  граничні  строки
розрахунків,  складає  1  471  053,63 дол США (53794371,76 грн), в т.ч.: по розрахунках  з STARTNAFTA OU  1361 632,51 дол. США по договорам від 02.02.2021 № ST0202/21  23136,84  дол. США, від 03.02.2021 № ST0302/21  164  424,56 дол. США,  від 09.03.2021  №ST0903/21  219261,05 дол. США, від 29.03.2021 №ST2903/21  320890,04 дол. США, від 28.05.2021 № ST2805/21  206605,24 дол. США, від 07.06.2021 № ST0706/21  398318,78 дол. США, від 22.07.2021 №ST2207/21  28996,00 дол. США по розрахункам  з SEA TRADE GROUP LTD, Велика Британія  по договору  від  29.03.2021 № ST2903/21  109  421,12 дол. США.
02.11.2022 року позивач, не погодившись с висновками акту перевірки,  подав на нього заперечення.
Листом  ГУ ДПС в Одеській області  від 15.11.2022 року № 9565/КПР/15-32-07-07-06 заперечення позивача  залишено без задоволення, а висновки акту  перевірки без змін.
На підставі акту 17.11.2022 року ГУ ДПС України в Одеській області перевірки прийнято податкове повідомлення  рішення №9418/15-32-07-07-23, яким  визначено пеню за порушення термінів  розрахунків в  сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафні санкції  за порушення вимог  валютного законодавства у  розмірі 22  676  151,27 грн.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, ТОВ «Лінкор Трейд Україна» оскаржило його в адміністративному порядку. Рішенням ДПС України від 09.02.2023 року № 3293/6/99-00-06-01-02-06 скарга ТОВ «Лінкор Трейд України» залишена без задоволення, а ППР від 17.11.2022 №9418/15-32-07-07-23 – без змін (т.1 а.с.11-23).
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з відсутності вини позивача у порушенні термінів розрахунків у сфері ЗЕД, а тому притягнення його до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є безпідставним.
Судова колегія погоджується з висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства визначено Законом України «Про валюту і валютні операції» №2473-VIII від 21.06.2018р.
Відповідно до ч.1ст.13 Закону №2473-VIII НБУ має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
У разі встановлення НБУ граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених НБУ.
          У відповідності до вимог закону Правління НБУ постановою від 02.01.2019 № 5 затвердило Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, згідно з п.21 якого граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Згідно з підпунктом 1 пункту 7 розділу ІІ Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженою постановою Правління НБУ від 02.01.2019 № 7 банк розпочинає відлік установлених НБУ граничних строків розрахунків з дати оформлення митної декларації типу ЕК-10 «Експорт», ЕК-11 «Реекспорт» на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів (підпункт 1 пункту 7 розділу II Інструкції).
Відповідно до ч.5 ст.13 Закону №2473-VIII  порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом НБУ, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина 5 статті 13 Закону № 2473).
Водночас згідно з абзацом першим частини 6 статті 13 Закону №2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Згідно з абзацем 2 цієї ж правової норми підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
У додатку 2 до постанови Кабміну України та НБУ «Про типові платіжні умови зовнішньоекономічних договорів (контрактів) та типові форми захисних застережень до зовнішньоекономічних договорів (контрактів), що передбачають розрахунки в іноземній валюті» від 21.06.1995 р. № 444 наведено форс-мажорні застереження. Відповідно до них сторони звільняються від виконання своїх зобов`язань на час дії форс - мажорних обставин, якими, у тому числі, є війна, воєнні дії, міжнародні санкції тощо.
Порядок засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) визначено в Законі України від 2 грудня 1997 року №671/97-ВР «Про торгово-промислові палати в Україні» та деталізовано в розділі 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової палати України від 18.12.2014 № 44(5).
Відповідно до частина 1 статті 14-1 Закону №671/97-ВР торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
Частина 2 цієї ж статті Закону визначає поняття форс-мажорних обставин, як обставин непереборної сили, якими є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 14-1 Закону №671/97-ВР, а також визначених сторонами за договором, контрактом, угодою, типовим договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідно договором, контрактом, угодою, типовим договором, законодавчими та/чи Іншими нормативними актами (пункт 6.1 Регламенту).
Форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб по кожному окремому договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання яких стало неможливим через наявність зазначених обставин. До кожної окремої заяви додається окремий комплект документів (пункт 6.2 Регламенту).
Як вірно зазначено судом першої інстанції, форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні скаржник, який посилається на них як на підставу неможливості належного виконання зобов`язання, повинен довести їх наявність не тільки самих по собі, але і те, що вони були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку.
З початком військової агресії Російської Федерації проти України ТПП України спростила порядок засвідчення форс-мажорних обставин, опублікувавши на сайті ТПП України 28.02.2022 загальний офіційний лист, яким засвідчено форс-мажорні обставини - військову агресію Російської Федерації проти України.
Це означає, що введення воєнного стану на території України є форс-мажором та є підставою для звільнення від відповідальності за порушення договору, але тільки в тому випадку, якщо саме ця обставина стала підставою для невиконання договірних зобов`язань. Тобто, необхідно довести зв`язок між невиконанням зобов`язань та воєнними діями в Україні.
За обставинами справи для розрахунків з контрагентами покупцем - компанієюOU (Естонія) відкриті рахунки у банку ВАТ БелВЕБ, який зареєстрований у місті Мінську та кінцевими бенефіціарними власниками якого є резиденти Російської Федерації/Республіки Білорусь.
Позивач не заперечує, що він не отримав вчасно виручку від нерезидента -компаніїOU (Естонія) за зовнішньоекономічними контрактами від 02.02.2021 № ST0202/21, від 12.02.2021 j № ST0202/21, від 03.02.2021 № ST0302/21, від 09.03.2021 № ST0903/21, від 29.03.2021, №ST2903/21, від 26.04.2021 № ST2604/21, від 28.05,202 № ST2805/21, від 07.06.2021, № ST0706/21, від 22.07.2021 № ST2207/21, але не погоджується із застосуванням пені з огляду на об`єктивну неможливість виконання вимог закону через обставини непереробної сили.
Так, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України 24 лютого 2022 року Указом Президента України № 61/2022 в Україні (в країні де зареєстрований продавець) введено воєнний стан.
Постановою Кабінету Міністрів України № 187 від 3 березня 2022 р. «Про забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами держави Україна у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації», з метою забезпечення захисту національних інтересів було введено певні тимчасові законодавчі обмеження та мораторії (заборони щодо взаємодії з такими пов`язаними з державою агресором особами.
Крім того, постановою правління Національного Банку України №18 від 24.02.2022 року зупинено здійснення обслуговуючими банками видаткових операцій за рахунками резидентів РФ та Республіки Білорусь (п. 15), а також заборонено зараховувати кошти на рахунки клієнтів-фізичних осіб з переказів, ініційованих використанням електронних платіжних коштів, емітованих учасниками міжнародних платіжних систем, що здійснюють свою діяльність на території РФ та РБ та приймати в Україні електронні платіжні засоби (включаючи перекази, розрахунки та видачу готівки), емітовані учасниками міжнародних платіжних систем, які здійснюють свою діяльність на території РФ та РБ.
Через запровадженні санкції, діяльність банку контрагента на території України було заблоковано та перерахунок коштів за контрактами не було здійснено.
Оскільки банк кореспондент АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК АВАЛЬ», у якому відкритий рахунок ТОВ «Лінкор Трейд Україна», є американським банком, який знаходиться у місті Нью-Йорк, то через цей факт, проведення будь-яких операцій є неможливим. Оскільки санкції США забороняють американським компаніям співпрацювати з будь-якими підсанкціонними установами без дозволу OFAC. Усі активи, які перебувають під юрисдикцією США були негайно заморожені.
Крім того, STARTNAFTA OU звернулося до Естонської торгівельно-промислової палати з проханням видати сертифікати про настання обставин непереборної сили. Естонською торгівельно-промисловою палатою було видано відповідні сертифікати.
Аналіз наведених правових норм з урахуванням обставин по справі дає підстав для висновку про наявність форс-мажорних обставин, які об`єктивно унеможливили виконання позивачем вимог закону щодо своєчасного отримання коштів від покупця за зовнішньоекономічними контрактами. 
Відповідно до пп.112.8.9   п.  112.8. ст. 112 Податкового кодексу України  обставинами, що звільняють від фінансової відповідальності за вчинення податкових правопорушень та порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору).
Отже, застосування штрафних санкцій за ППР від 17.11.2022 №9418/15-32-07-07-23 здійснено відповідачем без урахування наявності форс-мажорних обставин, а тому вірно визнано судом першої інстанції протиправним, що стало підставою для скасування оскаржуваного ППР.
Доводам апелянта, що позивач не надав доказів вжиття достатніх заходів задля повернення коштів від покупця-нерезидента, оскільки  не звертався до банку із запитом щодо зарахування коштів від нерезидента, а також не надав доказів, що нерезидент намагався здійснити платіж, а банк України відмовив позивачу, фактично надана оцінка судом першої інстанції. Так, судом вірно зазначено, що Банк ВЕБ.РФ, який знаходиться у РФ є материнським банком ВАТ «БелВЄБ», отже на  нього поширюються санкції, що були накладені на материнський банк. Тобто банк ВАТ «БелВЄБ» знаходиться під санкціями США, що підтверджується санкційним списком офісу контролю іноземних активів, а дія даних постанов стосується лише українських банків.
Також даний банк знаходиться під санкціями України, що забороняє будь-якому українському банку проводити будь-які операції з такими банками, що підтверджується роздруківками з веб-порталу «Війна і Санкції», який створений НАЗК та МЗС України.
Наведені обставини є загальновідомими та, на думку судової колегії, не потребують спеціального звернення ТОВ «Лінкор Трейд Україна» до українського банку для отримання відмови на перерахування коштів. 
Щодо доводів апелянта, що надані позивачем сертифікати Естонської торгово-промислової палати від 09.11.2022 та від 10.11.2022 про наявність форс-мажорних обставин при виконанні умов контрактів від 02.02.2021 № ST0202/21, від  03.02.02.2021 № ST0202/21.02.2021 № ST0302/21, 09.02.2021 № ST0902/21, 29.03.2021 № ST2903/21, 22.07.2021 № ST2207/21  не перекладені на державну мову та не легалізовані в установленому законом порядку, що на думку апелянта, свідчить про неналежність доказів, судова колегія вважає їх хибними. 
Так, відповідно до пункту Ь ст.1 Конвенції «Про скасування вимоги легалізації іноземних публічних документів», до якої Україна приєдналась на підставі Закону України «Про приєднання України до Конвенції, що скасовує вимогу легалізації іноземних офіційних документів» N 2933-ІІІ від 10.01.2002, неможливо апостилювати адміністративні документи, які стосуються торгівельних відносин. 
Зазначене свідчить про відсутність обов`язку легалізувати сертифікати Естонської торгово-промислової палати, які надані позивачу его контрагентом-нерезидентом.
Доводи щодо неперекладу змісту сертифікатів на українську мову станом на час проведення перевірки судова колегія вважає незначущими, оскільки вказана обставина не спростовує доводів позивача, з якими вірно погодився суд першої інстанції, про наявність форс-мажорних обставин, що унеможливлює для нерезидента перерахувати грошові кошти на рахунок позивача. Крім того, складання сертифікатів російською мовою є цілком зрозумілою для сторін спірних правовідносин. Разом з тим, позивачем вже після проведення перевірки здійснено переклад сертифікатів на українську та надано до суду першої інстанції (т.2 а.с.4-44). 
Оцінюючи викладене в сукупності, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно та у достатньому обсязі встановив обставини справи, і ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, що відповідно до ст.316 КАС України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови суду першої інстанції без змін. 
Підстав для скасування чи зміни постанови суду першої інстанції колегія суддів не вбачає, а доводи апеляційної скарги вважає такими, що висновків суду не спростовують.
Враховуючи, що дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, що підтверджується ухвалою суду про відкриття провадження від 28 грудня 2019 року, постанова суду апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду лише з підстав, передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст.328 КАС України.
Керуючись ст. ст. 308, 310, 315, 316, 320, 322, 325, 328,329 КАС України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС в Одеській області -  залишити без задоволення.
Рішення Одеського окружного адміністративного суду від 14 червня 2023 року – залишити без змін.
          Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.
          Повний текст постанови складений та підписаний колегією суддів 02 листопада 2023 року.

Головуючий:                                                                       Н.В.Вербицька

Суддя:                                                                       О.В.Джабурія

          Суддя:                                                                                К.В.Кравченко