П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/5664/23                                         Головуючий суддя 1-ої інстанції - Попова Оксана Гнатівна                                                                         Суддя-доповідач -  Кузьмишин В.М.   
06 грудня 2023 року                                                                                           м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Кузьмишина В.М. 
суддів:  Сушка О.О.  Сапальової Т.В. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2023 року у справі за адміністративним позовом Головного сервісного центру МВС України до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області про визнання протиправним та скасування висновку, 
В С Т А Н О В И В :
Описова частина.
          Короткий зміст позовних вимог.
          У березні 2023 року Головний сервісний центр МВС України звернувся до Житомирського  окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок за результатами моніторингу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області процедури закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а, оголошеної позивачем (ідентифікатор моніторингу №UA-М-2023-02-13-000049).
          Короткий зміст судового рішення суду першої інстанції.
          Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 17.08.2023 позовні вимоги задоволено в повному обсязі.
          Короткий зміст вимог апеляційної скарги.
          Не погодившись із судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та прийняти постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити.
          Апеляційна скарга мотивована тим, що судом першої інстанції не повністю з`ясовані обставини, що мають значення для справи, а рішення прийнято з порушенням норм матеріального та процесуального права.
          Відзив/заперечення на апеляційну скаргу.
          Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому заперечує задоволення апеляційної скарги, посилаючись на те, що складений Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області висновок про результати моніторингу закупівлі, згідно з оголошенням №UA-2022-12-05-016071-а, прийнятий з порушенням та не у відповідності до вимог чинного законодавства, є протиправним і підлягає скасуванню.
          Рух справи у суді апеляційної інстанції.
          Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 10 жовтня 2023 року відкрито апеляційне провадження у вищевказаній справі та призначено її до судового розгляду в порядку письмового провадження.
          Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції.
          Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, відповідно до наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області від 13.02.2023 за №9-3 розпочато моніторинг процедури закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а.
          За результатами проведеного моніторингу, 23.02.2023 складено висновок №UA-2022-12-05-016071-а, в якому виявлено наступні порушення: за результатами моніторингу відповідності тендерної документації замовника вимогам законодавства у сфері закупівель встановлено, що на порушення вимог частини 4 статті 23 Закону України "Про публічні закупівлі" технічна специфікація замовника в тендерній документації (Додаток №5 до тендерної документації) містить посилання на конкретну торгову марку та виробника ("TOYOTA COROLА") з виразом "або еквівалент", але без обґрунтування необхідності такого посилання; встановлення у тендерній документації умови щодо можливості уточнення умов договору під час його укладання з переможцем торгів суперечить вимогам пункту 18 та абзацу 4 пункту 46 Особливостей в частині відповідності умов договору змісту тендерної пропозиції учасника-переможця та умовам тендерної документації (проекту договору про закупівлю), чим не дотримано вимоги абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" та пункту 28 Особливостей; за результатами моніторингу питання дотримання замовником законодавства щодо своєчасності та повноти надання інформації та документів, у випадках, передбачених законодавством, встановлено, що на порушення вимог частини 5 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі" замовником на запит через електронну систему закупівель посадової особи органу державного фінансового контролю, відповідальної за проведення моніторингу процедури закупівель від 13.02.2023, не надано відповідні пояснення (інформацію, документи); за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення вимог пункту 12 частини 1 статті 10 Закону України "Про публічні закупівлі".
          Також вказаним висновком, з огляду на встановлені порушення закупівель у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень надалі, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель Інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
          Вважаючи висновок відповідача про результати моніторингу процедури закупівлі протиправним, позивач звернувся з даним адміністративним позовом до суду.
Мотивувальна частина.
          Щодо доводів апеляційної скарги про порушення вимог ч.4 ст.23 Закону №922-VIII, оскільки технічна специфікація замовника в тендерній документації (Додаток №5 до тендерної документації) містить посилання на конкретну торгову марку та виробника ("TOYOTA COROLА"), але без обґрунтування необхідності такого посилання.
          Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції вірно було взято до уваги, що у тендерній документації позивач здійснив посилання на конкретну торгову марку та виробника ("TOYOTA COROLА") разом із виразом «або еквівалент».
          Згідно з вимогами частин 3 та 4 статті 22 Закону №922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Тендерна документація може містити правила зазначення в договорі про закупівлю грошового еквівалента в національній чи іноземній валюті за офіційним курсом, установленим Національним банком України станом на дату проведення електронного аукціону. Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників, а також вимог щодо документального підтвердження інформації про відповідність вимогам тендерної документації, якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
          Відповідно до вимог частин 3 та 4 ст. 23 Закону №922-VIII Технічні специфікації можуть бути у формі переліку експлуатаційних або функціональних вимог, у тому числі екологічних характеристик, за умови, що такі вимоги є достатньо точними, щоб предмет закупівлі однозначно розумівся замовником і учасниками. У разі якщо вичерпний опис характеристик скласти неможливо, технічні специфікації можуть містити посилання на стандартні характеристики, технічні регламенти та умови, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язані з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені чинними міжнародними, європейськими стандартами, іншими спільними технічними європейськими нормами, іншими технічними еталонними системами, визнаними європейськими органами зі стандартизації або національними стандартами, нормами та правилами. До кожного посилання повинен додаватися вираз «або еквівалент».
          Технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз «або еквівалент».
          Колегія суддів погоджується з судом першої інстанції, що тендерна документація позивача містить поряд із посиланнями на конкретну торгову марку та виробника ("TOYOTA COROLА") також вираз «або еквівалент», а тому не дискримінує учасників процедури закупівлі, які при ознайомленні з тендерною документацією перебували у рівних умовах, та відсутні заяви про її незрозумілість чи необхідність роз`яснення, про наявність дискримінації.
          Щодо доводів апеляційної скарги про порушення вимог абзацу 1 частини 3 статті 22 Закону України "Про публічні закупівлі" та пункту 28 Особливостей, оскільки у тендерній документації встановлено умови щодо можливості уточнення умов договору під час його укладання з переможцем торгів, що суперечить вимогам пункту 18 та абзацу 4 пункту 46 Особливостей в частині відповідності умов договору змісту тендерної пропозиції учасника - переможця та умовам тендерної документації (проекту договору про закупівлю).
          У висновку моніторингу процедури закупівлі зазначено, що у додатку №6 проекту договору зазначено, що умови, визначені у проекті цього договору, можуть бути конкретизовані (доповнені) при підписанні договору з переможцем процедури закупівлі. Під конкретизацією (доповненнями) розуміються уточнення умов, що не змінюють їх змісту.
          Відповідно до пункту 31 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі», тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
          Відповідно до пункту 32 частини 1 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.          
          Згідно з ч. 1 ст. 26 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.
          Абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону визначено, що тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством, та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
          Тобто, за змістом наведеної норми, замовник може за необхідності доповнити інформацію, а не змінювати її, якщо вимоги до неї встановлені законодавством.
          Пунктом 8 частини 2 статті 22 Закону № 922-VIII встановлено, що тендерна документація має містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку зміни його умов.
          Згідно з пунктом 18 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні визначено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону переможця процедури закупівля, крім випадків: визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі; перерахунку ціни та обсягів товарів за результатами електронного аукціону в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упакування.
          На виконання вимог ст.22  Закону України «Про публічні закупівлі» замовник включив до складу тендерної документації на закупівлю "Легкий спеціалізований учбовий автомобіль на базі "TOYOTA COROLA" "або еквівалент" проект договору про закупівлю із зазначенням порядку змін його умов (додаток №6 до тендерної документації). Такий порядок змін наведений в примітках до проекту договору про закупівлю: "умови, визначені у проекті цього договору, можуть бути конкретизовані (доповнені) при підписанні договору з переможцем процедури закупівлі. Під конкретизацією (доповненням) розуміються уточнення умов, що не змінюють їх змісту".
          Оскільки в Законі України «Про публічні закупівлі» відсутня норма, яка зобов`язує замовника винести порядок змін умов договору в окремий розділ та враховуючи, що норми договору дійсно містять умови змін договору, позивачем не було порушено п. 8 частини 2 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі»          
          Відповідно до положень абзацу 4 пункту 46 Особливостей визначено, що замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж 15 днів з дати прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі.
          Колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що умови договору про закупівлю №SC-2915 від 20.12.2022 з переможцем відкритих торгів ТОВ "СТАР-КАР" не відрізняються від змісту тендерної пропозиції учасника та змісту проекту договору про закупівлю. 
          Крім того, оскаржуваний висновок не містить інформації про умови договору, які суперечать змісту проекту договору, тендерній документації та тендерній пропозиції учасника переможця, а тому вказані порушення, встановлені відповідачем, обґрунтовано не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи судом попередньої інстанції.
          Щодо доводів апеляційної скарги про порушення вимог частини 5 статті 8 Закону №922 щодо своєчасності надання інформації та документів колегія суддів зазначає наступне.
          Згідно з частиною 5 статті 8 Закону №922, протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
          Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель.
          Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
          Відповідно до частини 1 статті 4 Закону №922 планування закупівель здійснюється на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг.
          Заплановані закупівлі включаються до річного плану закупівель.
          При цьому, згідно із вимогами пункту 3 частини другої статті 4 Закону №922 річний план закупівель повинен містити інформацію про розмір бюджетного призначення та/або очікувана вартість предмета закупівлі.
          За наведених обставин, перед здійсненням процедури закупівлі, замовник зобов`язаний визначити очікувану вартість предмета закупівлі з урахуванням усіх його необхідних технічних, функціональних та якісних характеристик.
          Судом попередньої інстанції обґрунтовано встановлено, що під час здійснення моніторингу процедури закупівлі Держаудитслужба 13.02.2023 звернулась через електронну систему закупівель до замовника з метою отримання пояснень, інформації та документів щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, однак відповіді від замовника не отримали.
          Водночас відповідач зазначає, що у порушення положень частини п`ятої статті 8 Закону Замовник не надав пояснення (інформацію, документи) на письмовий запит Держаудитслужби про надання пояснень та документів, оприлюднений в електронній системі закупівель 13.02.2023.
          Під час розгляду справи судом першої інстанції позивач подав додаткові пояснення, в яких зазначив, що вказаний запит про надання пояснень було направлено на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 , створену працівником Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) ОСОБА_1, який 18.04.2022 був увільнений від роботи у зв`язку з зарахуванням до складу добровольчих формувань територіальних громад на час участі у виконанні завдань територіальної оборони під час воєнного стану, а тому доступ до вказаної адреси відсутній і на даний час не відновлений. Вказує, що про початок проведення моніторингу закупівлі та запит замовнику про надання пояснень позивачу стало відомо лише 23.02.2023, після оприлюднення висновку про результати моніторингу закупівлі №UA-2022-12-05-016071-а.
          Однак в оголошенні про проведення відкритих торгів №UA-2022-12-05-016071-а в електронній системі закупівель позивачем самостійно зазначено електронну адресу контактної особи замовника, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1
          З урахуванням викладеного, суд першої інстанції зробив обґрунтований висновок, що в порушення вимог частини 5 статті 8 Закону №922 не надано пояснення (інформацію, документи) на письмовий запит Держаудитслужби про надання пояснень та документів, оприлюднений в електронній системі закупівель 13.02.2023.
          Щодо доводів апеляційної скарги про порушення вимог пункту 12 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо оприлюднення інформації про закупівлю, суд зазначає.
          Відповідно до абзацу 12 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що звіт про виконання договору про закупівлю оприлюднюється протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання.
          Згідно з пунктом 12.1 розділу 12 договору №SC-2915 від 20.12.2022 визначено, що договір набирає чинності після його підписання сторонами й діє до припинення (скасування) воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64 "Про введення воєнного стану в Україні" (зі змінами), але не пізніше ніж до 31.12.2022 включно, а в частині проведення взаєморозрахунків - до повного виконання сторонами своїх обов`язків.
          Відповідно до єдиного вебпорталу публічних коштів (spending.gov.ua), замовник оплатив кошти в повному обсязі за предмет закупівлі 22.12.2022, тобто зобов`язання сторонами договору виконані в повному обсязі. При цьому зазначає, що звіт про виконання договору про закупівлю замовником не оприлюднено в електронній системі закупівель, чим не дотримано вимоги пункту 12 частини 1 статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі».
          На дату подання позовної заяви зобов`язання ТОВ "СТАР-КАР", зокрема в частині дотримання умов п. 2.6, 2.10 та 2.11 договору тривають.          
          Пункт 2.6. договору передбачено, що на весь товар, що передається Продавцем, надається гарантія відповідно до вимог заводу-виробника товару. Гарантійний термін експлуатації (зберігання) товару встановлюється згідно з паспортом заводу- виробника, але не менше 10 (десяти) років або 160 000 кілометрів пробігу (в залежності від того, яка подія настане раніше) з дати підписання накладної на Товар Покупцем.
          Крім того, пунктами 2.10. та 2.11. договору передбачено, що у разі виявлення протягом установленого гарантійного строку недоліків у товарі або його складовій частині, Покупець у порядку та строки, встановлені законодавством, має право вимагати:  пропорційного зменшення ціни договору; безоплатного усунення недоліків у розумний строк.
          У разі виявлення протягом установленого гарантійного строку істотних недоліків у товарі, які виникли з вини виробника або продавця, покупець у порядку та строки, встановлені законодавством, має право вимагати за своїм вибором від продавця: розірвання договору та повернення суми, сплаченої за товар; заміни товару, на такий же або аналогічний з-поміж наявних у продавця.
          Безоплатне усунення недоліків, виявлених у товарі, у період гарантійного строку проводиться протягом 14 (чотирнадцяти) календарних днів або за згодою сторін в інший строк.
          Таким чином, були відсутні підстави для складання та оприлюднення звіту про виконання договору про закупівлю, оскільки зазначений договір не виконаний в повному обсязі та не розірваний сторонами, правовідносини за вказаним договором тривають.
          Суд не бере такі доводи до уваги, оскільки в пункті 12.1 розділу 12 договору №SC-2915 від 20.12.2022 чітко прописані  умови та строки закінчення дії договору.
          Щодо зазначеного, що звіт про виконання договору про закупівлю №UА-2022-12-05-016071-а був оприлюднений в електронній системі закупівель, проте відповідачем не був взятий до уваги, то такі твердження не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.
          Крім того, щодо зобов`язання усунути порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку про результати моніторингу процедури закупівель, суд зазначає наступне.
          У висновку моніторингу закупівлі зазначено, що з огляду на встановлені порушення закупівель у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень надалі, зокрема шляхом притягнення до відповідальності осіб, якими допущені порушення та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель Інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
          Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №640/467/19 вказав, що висновок про результати моніторингу закупівлі, який є індивідуально-правовим та породжує права і обов`язки для позивача, має відповідати вимогам, визначеним ст.2 КАС України.
          У вищезазначеній постанові Верховного Суду, окрім іншого, звернуто увагу, що, зазначивши у висновку про необхідність «усунути порушення законодавства в сфері публічних закупівель», необхідно конкретизувати яких саме заходів має вжити позивач та визначити спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень.
          Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі №160/9513/18, від 11.06.2020 у справі №160/6502/19, від 12.08.2020 у справі №160/11304/19, від 26.11.2020 у справі №160/11367/19 та від 10.12.2020 у справі №160/6501/19.
          Крім того, у постанові Верховного Суду від 11.06.2020 у справі №160/6502/19 вказано, що можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить як про встановлення цього порушення, так і про визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
          Відповідно до п.5 ч.7 ст.8 Закону №922-VIII у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
          Аналіз змісту вказаної норми, за оцінкою суду, свідчить про те, що у випадку встановлення порушення, висновок повинен містити таке зобов`язання, яке спрямоване на усунення наявного порушення. Тобто внаслідок виконання заходів, вказаних у висновку, порушення має бути усунуто.
          Таким чином висновок про результати моніторингу повинен містити зобов`язання про усунення наявних порушень, а не зобов`язання не допускати порушень у майбутньому.
          Обов`язок не допускати порушень та діяти відповідно до законодавства у майбутньому існує в силу законодавства та не потребує додаткових застережень в індивідуальних актах.
          Проте вимоги оскаржуваного у цій справі висновку сформульовано таким чином, що їх виконання не спрямоване на усунення наявних порушень, тобто вони спрямовані на майбутнє.
          Крім того, спірний висновок містить також зобов`язання протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
          З приводу цієї частини висновок не узгоджується із вимогами законодавства, оскільки покладає вимогу щодо звітування про усунення порушень за умови, що цей висновок взагалі не містить зобов`язання усунення наявних порушень та способу їх усунення.
          Відповідно до вступної частини висновку зазначено: "Інформація про замовника": "Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС), 43611776, Україна, Житомир, вул. Покровська, будинок 96».
          Разом з тим, відповідно до частини 1 статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать: 1) органи державної влади (орган законодавчої, органи виконавчої, судової влади), та правоохоронні органи держави, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, об`єднання територіальних громад; 2) Пенсійний фонд України, цільові страхові фонди зі страхування у зв`язку з тимчасовою втратою працездатності, від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань, медичного страхування та страхування на випадок безробіття (далі - органи соціального страхування); 3) юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями (крім тих, які визначені у пунктах 1 і 2 цієї частини) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків; 4) юридичні особи та/або суб`єкти господарювання, які здійснюють діяльність в одній або декількох окремих сферах господарювання, визначених частиною другою цієї статті, та відповідають хоча б одній з таких ознак:  органам державної влади, органам влади Автономної Республіки Крим, органам місцевого самоврядування або іншим замовникам належить частка у статутному капіталі юридичної особи та/або суб`єкта господарювання в розмірі більше ніж 50 відсотків або такі органи чи інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі юридичної особи та/або суб`єкта господарювання чи правом призначати більше половини складу виконавчого органу або наглядової ради юридичної особи та/або суб`єкта господарювання; наявність спеціальних або ексклюзивних прав - прав, наданих у межах повноважень органом державної влади або органом місцевого самоврядування на підставі будь-якого нормативно-правового акта та/або акта індивідуальної дії, що обмежують провадження діяльності у сферах, визначених цим Законом, однією чи кількома особами, що істотно впливає на здатність інших осіб провадити діяльність у зазначених сферах. Не вважаються спеціальними або ексклюзивними права, що надані за результатами конкурсів (тендерів, процедур закупівель), інформація про проведення яких разом з критеріями відбору попередньо оприлюднювалася та була наявна у публічному доступі, можливість участі у таких конкурсах (тендерах, процедурах закупівель) не була обмежена та якщо надання таких прав здійснювалося на основі об`єктивних критеріїв.
          Судом попередньої інстанції встановлено, що відповідно до п.1 р.1 Положення регіональний сервісний центр ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) є відокремленим підрозділом Головного сервісного центру МВС (далі - ГСЦ МВС), утвореним на правах філії без статусу юридичної особи.
          Пунктом 5 розділу 1 Положення визначено, що РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області безпосередньо підпорядковується ГСЦ МВС.
          РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області складається з структурних підрозділів, у тому числі територіальних сервісних центрів МВС (далі - ТСЦ МВС).
          Пунктом 6 розділу 1 Положення визначається що РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області не є юридичною особою та здійснює частину делегованих ГСЦ МВС функцій відповідно до мети (цілей) завдань та функцій.
          Пункт 10 розділу 1 Положення вказує, що РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області не є стороною правочинів. Стороною правочинів, укладених від імені ГСЦ МВС начальником РСЦ ГСЦ МВС в Житомирській області як представника за довіреністю, є ГСЦ МВС.
          Відповідно до вступної частини договору про закупівлю № 8С-2915 від 20.12.2022 та підписантом його є саме Головний сервісний центр, який і виступає Замовником.
          Після підписання вказаного договору транспортний засів SATC-01 поставлено на баланс Головного сервісного центру МВС (а.с. 111).
          Щодо доводів апеляційної скарги про те, що позивач може бути замовником послуг із закупівель автомобіля з посиланням на "Прикінцеві та перехідні положення "Закону України «Про публічні закупівлі», колегія суддів зазначає наступне.
          Відповідно до п.3-7 розділу Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №922, встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливостей здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
          Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178, відповідно до п. 3-7 Х "Прикінцеві та перехідні положення" Закону №922 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (в редакції від 03.01.2023, що діяла на момент проведення моніторингу).
          Відтак, з 19.10.2022 на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням норм Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні.
          Абзацом 2 п. 15 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні визначено, що за рішенням замовника його відокремлений підрозділ може здійснювати закупівлю самостійно для задоволення потреб такого підрозділу. У такому випадку предмет закупівлі визначається замовником окремо для відокремленого підрозділу. Інформація про потребу в закупівлі, що повинна бути здійснена відокремленим підрозділом, вноситься до річного плану замовника.
          Однак таке рішення замовника на закупівлю Регіональним сервісним центром ГСЦ МВС в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) відповідачем не надано, а позивач заперечує що таке рішення приймалось ГСЦ МВС.
          Посилання відповідача на пункти Положення про Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС  в Житомирській області (філія ГСЦ МВС) як делегування ГСЦ МВС, з врахуванням вимог абз. 2 п. 15 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, частини своїх функцій, а саме у частині проведення вказаної процедури закупівлі безпідставне, оскільки вказане положення затверджене наказом ГСЦ МВС від 27 квітня 2020 року №9, тобто до затвердження Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених ЗУ "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні.
          Водночас довіреність, на підставі якої було підписано договір про закупівлю №S2915 від 20 грудня 2022 року, також видана до затвердження Особливостей, а саме 20 січня 2022 року, та не надає повноважень відокремленому підрозділу на самостійні закупівлі.
          Крім того, абзац 2 пункту 15 Особливостей містить ще таку умову, як здійснення закупівлі самостійно для задоволення потреб такого підрозділу.
          Водночас за результатами закупівлі UA-2022-12-05-016071-а, транспортний засіб марки SATC-01 31 грудня 2022 року зареєстровано Головним сервісним центром МВС, як за власником.
          Вказана обставина спростовує доводи відповідача щодо закупівлі самостійно для задоволення потреб відокремленого підрозділу.
          Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого  висновку, що РСЦ ГСЦ МВС не є замовником у розумінні Закону, договір укладений від імені ГСЦ МВС в особі керівника РСЦ ГСЦ МВС, замовником виступав ГСЦ МВС, а тому висновок моніторингу складено з порушенням вимог чинних норм права.
          Висновок за результатами розгляду апеляційної скарги.                                                             
          Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що необхідно визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UА-2022-12-05-01607-а від 23.02.2023.
          Суд першої інстанції належним чином оцінив надані докази і на підставі встановленого обґрунтовано задовольнив адміністративний позов.
          Відповідно до ч.1 ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
          Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 242 КАС України, а тому відсутні підстави для його скасування та задоволення апеляційних вимог відповідача.
          Згідно з ч. 1 ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
          На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин сторін норми матеріального та процесуального права.
          Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Управління Північного офісу Державної аудиторської служби в Житомирській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 17 серпня 2023 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків передбачених пп. "а"-"г" п.2 ч.5 ст. 328 КАС України. 
          
Головуючий	 	 	Кузьмишин В.М.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Сушко О.О.    Сапальова Т.В.